Prop. 235 LS

(2020–2021)
Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak og stortingsvedtak)

Endringer i verdipapirhandelloven (EU-gjenopprettingsprospekt mv.) og samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt i EØS-avtalen

Tilråding fra Finansdepartementet 3. september 2021, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Proposisjonens hovedinnhold

1.1 Innledning

Finansdepartementet fremmer i denne proposisjonen forslag til endringer i lov om verdipapirhandel (verdipapirhandelloven). Endringene gjennomfører forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt for så vidt denne forordningen gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen). Forordning (EU) 2021/337 er ansett EØS-relevant, men er foreløpig ikke tatt inn i EØS-avtalen. Departementets forslag i denne proposisjonen innebærer derfor gjennomføring av forventede EØS-regler.

Det er ikke truffet beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordningen i EØS-avtalen. For å ivareta Norges interesser i saken, som er raskest mulig innlemmelse og gjennomføring av forordningen, bør Norge unngå å måtte ta konstitusjonelt forbehold når beslutning om innlemmelse av forordningen fattes i EØS-komiteen. I proposisjonen bes det derfor om samtykke til å delta i en kommende beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 i EØS-avtalen, for så vidt den gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), jf. Grunnloven § 26 annet ledd.

1.2 Hovedtrekkene i proposisjonen

I kapittel 1 redegjøres det for proposisjonens hovedinnhold. I kapittel 2 redegjøres det for bakgrunnen for lovforslaget. I kapittel 3 om gjennomføring av forordning (EU) 2021/337 redegjøres det for innholdet i forordningen, og departementet foreslår regler til gjennomføring av forventet EØS-rett. I kapittel 4 omtales et utkast til beslutning i EØS-komiteen, og i kapittel 5 redegjøres det for administrative og økonomiske konsekvenser.

1.3 Hovedtrekk i lovforslaget

Lovforslaget går ut på at forordning (EU) 2021/337, for så vidt denne gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), gjennomføres i norsk rett ved henvisning. Forordningen foreslås inkorporert som en endringsforordning til prospektforordningen i verdipapirhandelloven § 7-1 første ledd.

Endringene i prospektforordningen som gjøres ved forordning (EU) 2021/337, innebærer for det første innføring av et EU-gjenopprettingsprospekt. I medhold av en tidsbegrenset regel kan utstedere på nærmere vilkår benytte seg av et såkalt EU-gjenopprettingsprospekt. Prospektet skal være lett å utarbeide for utstedere og lett å forstå for investorene, samt lett for de kompetente myndigheter å kontrollere og godkjenne. Videre utvides unntaket fra kravet om å publisere prospekt for ikke-aksjerelaterte verdipapirer fra kredittinstitusjoner. Det gjøres endringer i vilkårene for rett til tilbakekall av aksepter ved utarbeidelse av tilleggsprospekt. Også disse reglene er tidsbegrensede.

1.4 Samtykke til innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 i EØS-avtalen

Forordning (EU) 2021/337 gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen) og direktiv 2004/109/EF (rapporteringsdirektivet). Endringen i direktiv 2004/109/EF knytter seg til en bestemmelse som er endret ved direktiv 2013/50/EU. Sistnevnte er innlemmet i EØS-avtalen, men ikke trådt i kraft. Innlemmelsen av forordning (EU) 2021/337 er derfor foreslått delt over to EØS-komitebeslutninger. Den ene innlemmer forordning (EU) 2021/337 i EØS-avtalen for så vidt den gjør endringer i prospektforordningen. Den andre innlemmer forordningen for så vidt den gjør endringer i direktiv 2004/109/EF. Det er førstnevnte kommende EØS-komitebeslutning det bes om samtykke til i denne proposisjonen. Hovedtrekkene i en slik EØS-komitebeslutning er nærmere omtalt i kapittel 4.

Departementet ber om Stortingets forhåndssamtykke til å delta i en kommende beslutning i EØS-komiteen, jf. Grunnloven § 26 annet ledd. Norge kan slik unngå å måtte ta konstitusjonelt forbehold når beslutning om innlemmelse fattes i EØS-komiteen. På denne måten kan endringene i prospektforordningen tre i kraft så raskt som mulig, noe som er viktig sett hen til at reglene er tidsbegrensede og gitt for å gi virksomheter rask tilgang på ny kapital for å bidra til gjenoppbyggingen etter covid-19-pandemien.

Det vil bli fremmet en egen kongelig resolusjon om deltakelse, med forbehold om Stortingets samtykke, i EØS-komiteens beslutning dersom vedtak i EØS-komiteen blir truffet før Stortinget har behandlet saken og truffet vedtak. Stortinget vil i så fall bli informert om vedtaket i EØS-komiteen.

Dersom den endelige beslutningen i EØS-komiteen skulle avvike vesentlig fra utkastet som er vedlagt proposisjonen her, vil saken bli forelagt Stortinget på nytt.

Utkast til EØS-komitebeslutning i uoffisiell norsk oversettelse, og uoffisiell norsk oversettelse av rettsakten som er omfattet av EØS-komitebeslutningen, følger som trykte vedlegg (vedlegg 1 og 2 til proposisjonen).

2 Bakgrunnen for lovforslaget

2.1 Endringer i prospektforordningen som en del av Capital Markets Recovery Package

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2021/337 om endring av forordning (EU) 2017/1129 med hensyn til EU-gjenopprettingsprospektet og målrettede justeringer for finansielle mellomledd og direktiv 2004/109/EF med hensyn til bruk av det felles elektroniske rapporteringsformatet for årsrapporter for å støtte gjenoppbyggingen etter covid-19-krisen ble vedtatt i EU 16. februar 2021.

Forordningen er en del av en pakke tiltak kalt «Capital Markets Recovery Package». Målet med endringene i prospektforordningen er å gi virksomheter rask tilgang på ny kapital for å bidra til den økonomiske gjenoppbyggingen etter covid-19-pandemien. Endringene er i hovedsak tidsbegrensede. Forordningen har trådt i kraft i EU.

Forordningen innfører en ny form for prospekt (EU-gjenopprettingsprospekt). Ifølge fortalen punkt 5 skal prospektet være lett å utarbeide for utstedere og lett å forstå for investorene, samt lett for de kompetente myndigheter å kontrollere og godkjenne. Videre utvides unntaket fra kravet om å publisere prospekt for ikke-aksjerelaterte verdipapirer fra kredittinstitusjoner. Det gjøres endringer i vilkårene for rett til tilbakekall av aksepter ved utarbeidelse av tilleggsprospekt.

Forordningen gjør også endringer i direktiv 2004/109/EF (rapporteringsdirektivet). Endringen i direktiv 2004/109/EF knytter seg til en bestemmelse som er endret ved direktiv 2013/50/EU, hvor det ble innført krav til felles elektronisk rapporteringsformat ved utarbeidelse av årsrapporter fra og med regnskapsår som begynner etter 1. januar 2020. Forordningens endringsbestemmelse gir en mulighet for de enkelte land til å utsette kravet om elektronisk rapporteringsformat til regnskapsår som begynner etter 1. januar 2021. Direktiv 2013/50/EU er innlemmet i EØS-avtalen, men ikke trådt i kraft. For å sikre en raskest mulig gjennomføring av lettelsene i prospektregelverket, er innlemmelsen av forordning 2021/337 derfor delt over to EØS-komitebeslutninger. Endringene i direktiv 2004/109/EF, og EØS-komitebeslutning knyttet til innlemmelse av forordning 2021/337 for så vidt den gjør endringer i direktiv 2004/109/EF, behandles ikke i denne proposisjonen.

2.2 Høring

Finansdepartementet ba i brev 25. mars 2021 Finanstilsynet om å utrede behovet for endringer i norsk rett for å gjennomføre forventede EØS-forpliktelser som svarer til forordningen. Departementet mottok Finanstilsynets forslag 15. april 2021 og sendte det deretter på høring den 29. april 2021 med frist 10. juni 2021. Høringsbrevet ble sendt til følgende instanser:

Alle departementene

Arbeids- og velferdsdirektoratet

Brønnøysundregistrene

Datatilsynet

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring

Finansmarkedsfondet

Finanstilsynet

Folketrygdfondet

Forbrukerrådet

Forbrukertilsynet

Handelshøyskolen i Bodø

Høgskolen i Sørøst-Norge

Høgskulen på Vestlandet

Konkurransetilsynet

Likestillings- og diskrimineringsombudet

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Norges Bank

Norges handelshøyskole

Regelrådet

Regjeringsadvokaten

Riksadvokaten

Riksrevisjonen

Skattedirektoratet

Statens Pensjonskasse

Statistisk sentralbyrå

Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen

Tilsynsrådet for Advokatvirksomhet

Universitetet i Agder

Universitetet i Bergen

Universitetet i Oslo

Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet

ØKOKRIM

Akademikerne

Aksjonærforeningen i Norge

Arbeidsgiverforeningen Spekter

Bankenes sikringsfond

Bedriftsforbundet

Caritas Norge

Changemaker

Coop Norge SA

Deloitte AS

Den norske Advokatforening

Den norske Aktuarforening

Den norske Revisorforening

Econa

Eiendomsmeglerforetakenes forening

Energi Norge

Equinor

EVRY

Finans Norge

Finansforbundet

Finansieringsselskapenes forening

Forum for Utvikling og Miljø

Handelshøyskolen BI

Havtrygd Gjensidig Forsikring

Hovedorganisasjonen for universitets- og høyskoleutdannede

Hovedorganisasjonen Virke

Huseiernes landsforbund

Industri Energi

Initiativ for etisk handel

Juridisk rådgivning for kvinner

KnowledgeGroup AS

Kommunalbanken Norge

Kpmg

KS

Landsorganisasjonen i Norge

Nasdaq OMX Oslo ASA

Nordic Association of Electricity Traders

Nordic Trustee

Norges Bitcoin- og Blockchainforening

Norges Bondelag

Norges Eiendomsmeglerforbund

Norges Ingeniør- og Teknologorganisasjon

Norges Interne Revisorers Forening

Norges Juristforbund

Norges Kommunerevisorforbund

Norges Rederiforbund

Norges Røde Kors

Norges Skogeierforbund

Norsk Bergindustri

Norsk Crowdfunding Forening

Norsk Hydro ASA

Norsk Journalistlag

Norsk Kapitalforvalterforening

Norsk Landbrukssamvirke

Norsk olje og gass

Norsk Presseforbund

Norsk Redaktørforening

Norsk Sjøoffiserers Forbund

Norsk takst

Norsk Venturekapitalforening

Norsk Øko-Forum

Norske Boligbyggelags Landsforbund AL

Norske Finansanalytikeres Forening

Norske Forsikringsmegleres Forening

Norske Kredittopplysningsbyråers Forening

NOS Clearing ASA

NTL-Skatt

Næringslivets Hovedorganisasjon

Oslo Børs

Oslosenteret

Pensjonskasseforeningen

Personskadeforbundet LTN

Plan Norge

Publish What You Pay Norway

Redd Barna

Regnskap Norge

Skattebetalerforeningen

Skatterevisorenes Forening

Småbedriftsforbundet

Sparebankforeningen i Norge

Stiftelsesforeningen

Storebrand

The Nordic Association of Marine Insurers (CEFOR)

Verdipapirfondenes forening

Verdipapirforetakenes Forbund

Verdipapirsentralen

Virke Inkasso

Yara International ASA

Yrkesorganisasjonenes sentralforbund

Økonomiforbundet

Følgende instanser har gitt merknader til høringen:

Finans Norge

Følgende instanser har opplyst at de ikke har merknader:

Forsvarsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Olje- og energidepartementet

Statistisk sentralbyrå

Utenriksdepartementet

3 Forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt

3.1 Innledning

Som beskrevet i punkt 1.4 gjør forordningen endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen) og direktiv 2004/109/EF (rapporteringsdirektivet). Det er delen som gjør endringer i prospektforordningen, som omtales i det følgende.

3.2 Gjeldende rett

Forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen) er inkorporert ved henvisning i verdipapirhandelloven § 7-1. Den suppleres av flere utfyllende rettsakter, som er inkorporert ved henvisning i verdipapirforskriften. Verdipapirhandelloven kapittel 7 inneholder i tillegg bestemmelser om nasjonale prospekter, generelle bestemmelser og regler om beløpsgrense for plikt til å utarbeide EØS-prospekt, ansvar for EØS-prospekt og anvendelse på egenkapitalbevis.

Etter gjeldende rett er det ikke noen egen kategori knyttet til EU-gjenopprettingsprospekt.

Prospektforordningen oppstiller en rekke unntak fra kravet om å publisere et prospekt for tilbud om verdipapirer til offentligheten og opptak av verdipapirer til handel på et regulert marked. Blant annet er det unntak for ikke-aksjerelaterte verdipapirer som utstedes fortløpende eller gjentatte ganger av en kredittinstitusjon, der det samlede aggregerte vederlaget i Unionen for de tilbudte verdipapirene er mindre enn 75 000 000 euro per kredittinstitusjon, beregnet over et tidsrom på tolv måneder, jf. prospektforordningen artikkel 1 nr. 4 bokstav j og artikkel 1 nr. 5 bokstav i. Dette forutsetter at verdipapirene i) ikke er underordnede, konvertible eller ombyttelige, og ii) ikke gir rett til å tegne eller erverve andre typer verdipapirer og ikke er knyttet til et derivat.

Etter prospektforordningen artikkel 23 skal utstedere offentliggjøre tillegg til prospektet for alle vesentlige nye omstendigheter, vesentlige feil eller vesentlige unøyaktigheter knyttet til opplysningene i et prospekt som kan påvirke vurderingen av verdipapirene, og som oppstår eller fastslås mellom tidspunktet for godkjenning av prospektet og tilbudsperiodens utløp, eller det tidspunkt da handel på et regulert marked begynner, alt etter hva som inntreffer sist. Der prospektet gjelder et offentlig tilbud om verdipapirer, utløser offentliggjøringen en tilbakekallsrett for investorene innen to virkedager etter offentliggjøringen av tillegget, på nærmere vilkår. Finansielle mellomledd har etter gjeldende regler plikt til å opplyse investorene om at det er offentliggjort et tillegg samme dag som tillegget offentliggjøres.

3.3 Forventet EØS-rett

3.3.1 Innledning

Forordning (EU) 2021/337 inneholder en fortale samt tre artikler. Artikkel 1 inneholder endringsbestemmelser til forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen) og utgjør hoveddelen av endringsforordningen. Artikkel 2 inneholder endringsbestemmelser til direktiv 2004/109/EF og behandles ikke i denne proposisjonen. Artikkel 3 inneholder gjennomføringsbestemmelser og ikrafttredelsestidspunkt i EU. Forordningen inneholder også et nytt vedlegg Va, som innsettes i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen).

3.3.2 Innføring av EU-gjenopprettingsprospekt

Forordningen artikkel 1 nr. 5 innsetter ny artikkel 14a i prospektforordningen. Av denne bestemmelsen følger det en adgang til å benytte seg av EU-gjenopprettingsprospekt, på nærmere vilkår.

EU-gjenopprettingsprospekt kan benyttes av utstedere av aksjer som har vært opptatt til handel på et regulert marked sammenhengende i minst de siste 18 månedene, og som utsteder aksjer som er ombyttelige med eksisterende aksjer som er utstedt tidligere. Det kan også benyttes av utstedere av aksjer som allerede har blitt handlet på et vekstmarked for SMB-er sammenhengende i minst de siste 18 månedene, forutsatt at prospekt har blitt offentliggjort for tilbudet av disse aksjene, og som utsteder aksjer som er ombyttelige med eksisterende aksjer som er utstedt tidligere. EU-gjenopprettingsprospekt kan også benyttes av tilbydere av aksjer som er tatt opp til handel på et regulert marked eller et vekstmarked for SMB-er sammenhengende i minst de siste 18 månedene.

EU-gjenopprettingsprospekt kan kun benyttes dersom antall aksjer som etter planen skal tilbys, sammen med det antall aksjer som allerede har blitt tilbudt gjennom et EU-gjenopprettingsprospekt i en periode på tolv måneder, ikke utgjør mer enn 150 % av det antall aksjer som allerede er opptatt til handel på et regulert marked eller SMB-vekstmarked. Skjæringstidspunktet er datoen for godkjennelse av EU-gjenopprettingsprospektet.

Ny artikkel 14a nr. 2 til 6 angir krav til innholdet i EU-gjenopprettingsprospektet. Lengden skal være på maksimum 30 A4-sider når utskrevet og med lesbar skriftstørrelse. Det er fastsatt nærmere krav til innholdet i det som blir vedlegg Va.

Forordningen artikkel 1 nr. 4 innsetter et nytt nummer 12a i artikkel 7. Denne angir krav til innholdet i sammendraget for EU-gjenopprettingsprospektet. Sammendraget skal være på maksimalt to A4-sider når utskrevet.

Forordningen artikkel 1 nr. 6 innsetter et nytt nummer 6a i artikkel 20. Denne angir krav til saksbehandlingstiden for godkjenning av EU-gjenopprettingsprospekt. For denne type prospekt er tidsfristen forkortet til syv virkedager. Kompetente myndigheter skal ha varsel minst fem virkedager før planlagt innsendelse for godkjenning.

Forordningen artikkel 1 nr. 7 innsetter et nytt nummer 5a i artikkel 21, som gjelder offentliggjøring av EU-gjenopprettingsprospekter. Det kan klassifiseres som forenklet prospekt i prospektregisteret, forutsatt at det sondres mellom de to typene prospekt i registeret.

Forordningen artikkel 1 nr. 9 innsetter en ny artikkel 47a, som angir tidsbegrensningen for EU-gjenopprettingsprospekt. Ordningen utløper 31. desember 2022. EU-gjenopprettingsprospekt godkjent mellom 18. mars 2021 og 31. desember 2022 fortsetter å være omfattet av bestemmelsen om EU-gjenopprettingsprospekt inntil utløpet av deres gyldighetsperiode, eller inntil 12 måneder etter den 31. desember 2022, alt etter hva som kommer først.

3.3.3 Utvidelse av unntaket for ikke-aksjerelaterte verdipapirer fra kredittinstitusjoner

Forordningen artikkel 1 nr. 1 innsetter en ny bokstav (l) i artikkel 1 nr. 4 i prospektforordningen. Forordningen artikkel 1 nr. 2 innsetter en ny bokstav (k) i artikkel 1 nr. 5. Her er vilkåret om maksimalt samlede aggregerte vederlag i Unionen hevet til 150 000 000 euro. Øvrige vilkår for å benytte unntaket etter gjeldende rett blir ikke endret. Dette er en midlertidig ordning som utløper 31. desember 2022.

3.3.4 Endringer i vilkårene for rett til tilbakekall av aksepter ved utarbeidelse av tilleggsprospekt

Forordningen artikkel 1 nr. 8 bokstav a innsetter et nytt nummer 2a i prospektforordningen artikkel 23. I medhold av en tidsbegrenset regel som gjelder frem til 31. desember 2022, utvides tilbakekallsretten fra to til tre virkedager etter at tillegget er offentliggjort. Øvrige vilkår er ikke endret sammenliknet med gjeldende rett.

Forordningen artikkel 1 nr. 8 bokstav b innsetter et nytt nummer 3a i prospektforordningen artikkel 23. Regelen er tidsbegrenset, og gjelder frem til 31. desember 2022. I nytt nummer 3a angis gruppen investorer som omfattes av pliktene til det finansielle mellomleddet og det angis at det finansielle mellomleddet skal kontakte investorene innen utgangen av den første arbeidsdagen etter at tillegget ble offentliggjort.

3.3.5 Kommisjonens rapport om prospektforordningen

Etter forordningen artikkel 1 nr. 10 erstattes gjeldende artikkel 48 nr. 2 i prospektforordningen med en ny bestemmelse. Her fremkommer det at Kommisjonens rapport om anvendelse av prospektforordningen, som skal avgis i henhold til artikkel 48 nr. 1, også skal inkludere materiale og analyse knyttet til EU-gjenopprettingsprospekter og unntakene beskrevet i punkt 3.3.3 ovenfor.

3.4 Høringsnotatet

I høringsnotatet redegjør Finanstilsynet for innholdet i forordningen og endringer sammenliknet med gjeldende rett. Finanstilsynet påpeker videre at endringene i prospektforordningen ikke gir noen nasjonale valg med hensyn til gjennomføring og at forordningen gjennomføres slik den er. Finanstilsynet viser til at forordningen medfører endringer i regler som er gjennomført i norsk rett ved henvisning i verdipapirhandelloven, og nødvendiggjør endring av inkorporasjonsbestemmelsen i verdipapirhandelloven § 7-1 første ledd.

3.5 Høringsinstansenes merknader

Finans Norges slutter seg i all hovedsak til Finanstilsynets forslag om gjennomføring av forordning (EU) 2021/337. Finans Norge støtter gjennomføring ved bruk av henvisningsteknikk, forutsatt at forordningen oversettes til norsk og at den norske oversettelsen gjøres tilgjengelig for aktørene før lovendringen trer i kraft. Finans Norge fremholder videre at forordningen må innlemmes i EØS-avtalen og gjennomføres i norsk lov raskest mulig, slik at norske virksomheter i størst mulig grad kan nyte godt av de fordeler som bruk av EUs gjenopprettingsprospekt er ment å gi.

Øvrige høringsinstanser har ikke hatt merknader til høringsnotatet.

3.6 Departementets vurderinger

Forordningen gjør målrettede midlertidige tilpasninger i prospektregelverket, for å bidra til den økonomiske gjenoppbyggingen etter covid-19-pandemien. Det er etter departementets vurdering ønskelig at forordning (EU) 2021/337 tas inn i norsk rett.

Når det gjelder forordningens nærmere innhold, viser departementet til omtalen av forordningen ovenfor.

Departementet slutter seg til Finanstilsynets vurdering når det gjelder fravær av nasjonale valg i gjennomføringen. Endringene i prospektforordningen gir ikke noen nasjonale valg med hensyn til gjennomføring, og forordningen må gjennomføres slik den er. Departementet mener, som Finanstilsynet, at forordningen bør gjennomføres ved en endring av inkorporasjonsbestemmelsen i verdipapirhandelloven § 7-1.

Når det gjelder Finans Norges høringsmerknad om oversettelse av forordningen, viser departementet til at norsk uoffisiell oversettelse følger som vedlegg til proposisjonen.

4 Utkast til EØS-komiteens beslutning med tilpasninger

4.1 Vurdering

Bestemmelser som inkorporerer forordning (EU) 2021/337 i norsk lov, kan ikke tre i kraft før det er fattet beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordningen i EØS-avtalen, for så vidt den gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), og en slik beslutning har trådt i kraft. Tidspunktet for ikrafttredelse av beslutningen i EØS-komiteen vil avhenge av om én eller flere av EØS/EFTA-statene tar konstitusjonelt forbehold, og i tilfelle når slike forbehold blir løftet.

Siden gjennomføring av EØS-komiteens beslutning om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 i norsk rett krever lovendring, er Stortingets samtykke til godkjennelse av EØS-komiteens beslutning nødvendig i medhold av Grunnloven § 26 annet ledd. Utkast til EØS-komitebeslutning om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 i EØS-avtalen, for så vidt den gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), følger i uoffisiell norsk oversettelse som trykt vedlegg til proposisjonen. Tilsvarende gjelder uoffisiell norsk oversettelse av forordningen.

Det vises til punkt 1.4 om tidsaspektet. Det bes på denne bakgrunn om forhåndsamtykke til innlemmelse av forordning (EU) 2021/337, for så vidt den gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), i EØS-avtalen. Dersom den endelige beslutningen i EØS-komiteen skulle avvike vesentlig fra utkastet som er vedlagt proposisjonen her, vil saken bli forelagt Stortinget på nytt.

4.2 Omtale av utkastet til EØS-komiteens beslutning

Utkastet til EØS-komitebeslutning om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 inneholder en fortale og fire artikler.

Artikkel 1 fastsetter at endringer som følger av forordning (EU) 2021/337, skal gjelde for forordning (EU) 2017/1129, som er en del av EØS-avtalen vedlegg IX.

Artikkel 2 fastslår at den islandske og den norske språkversjonen av forordningen gis gyldighet og kunngjøres i EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Artikkel 3 regulerer når beslutningen trer i kraft. Ikrafttredelsestidspunktet er ikke fastsatt på tidspunktet for fremleggelse av denne proposisjonen til Stortinget.

Artikkel 4 fastslår at beslutningen selv skal kunngjøres i EØS-avdelingen og i EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Utkastet til EØS-komiteens beslutning følger vedlagt. Utkastet er utarbeidet av EFTA-sekretariatet.

4.3 Konklusjon

Forordningen er EØS-relevant og Finansdepartementet anbefaler at Stortinget samtykker til innlemmelse av forordningen med tilpasningstekst i EØS-avtalen.

5 Økonomiske og administrative konsekvenser

Formålet med reglene om EU-gjenopprettingsprospekt er å lette byrden ved å utarbeide prospekt. Den forenklede formen er vesentlig mindre tidskrevende å utarbeide enn det prospektet som etter gjeldende rett kreves for sekundærutstedelser. Utstedere som benytter rådgivere til å utarbeide prospekter, vil antakeligvis få en redusert kostnad. Det antas også at den forenklede formen vil gjøre det mindre ressurskrevende for den kompetente myndigheten å kontrollere og godkjenne prospektet.

Utvidelse av unntaket for ikke-aksjerelaterte verdipapirer fra kredittinstitusjoner vil lette deres byrder knyttet til kapitalinnhenting. Endringer i vilkårene for tilbakekall av aksepter ved tilleggsprospekt, vil minske byrden for finansielle mellomledd.

6 Merknader til de enkelte bestemmelser

Til endringen i § 7-1 første ledd

Endringen gjennomfører forordning (EU) 2021/337, for så vidt den gjør endringer i forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), ved inkorporasjon. Endringene i prospektforordningen som følger av forordningen om EU-gjenopprettingsprospekt, gjelder da som norsk lov.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om endringer i verdipapirhandelloven (EU-gjenopprettingsprospekt mv.) og samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt i EØS-avtalen.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak til lov om endringer i verdipapirhandelloven (EU-gjenopprettingsprospekt mv.) og vedtak om samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt i EØS-avtalen i samsvar med et vedlagt forslag.

A Forslag
til lov om endringer i verdipapirhandelloven (EU-gjenopprettingsprospekt mv.)

I

I lov 29. juni 2007 nr. 75 om verdipapirhandel gjøres følgende endring:

§ 7-1 første ledd skal lyde:

(1) EØS-avtalen vedlegg IX forordning (EU) 2017/1129 (om prospekter ved offentlige tilbud og notering på regulert marked (prospektforordningen)), som endret ved forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt, gjelder som lov med de tilpasninger som følger av vedlegg IX, protokoll 1 til avtalen og avtalen for øvrig.

II

Loven gjelder fra den tid Kongen bestemmer.

Departementet kan gi overgangsregler.

B Forslag
til vedtak om samtykke til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt i EØS-avtalen

I

Stortinget samtykker til deltakelse i en beslutning i EØS-komiteen om innlemmelse av forordning (EU) 2021/337 om EU-gjenopprettingsprospekt i EØS-avtalen.

Vedlegg 1
Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2021/337 av 16. februar 2021 om endring av forordning (EU) 2017/1129 med hensyn til EU-gjenopprettingsprospektet og målrettede justeringer for finansielle mellomledd og direktiv 2004/109/EF med hensyn til bruk av det felles elektroniske rapporteringsformatet for årsrapporter for å støtte gjenoppbyggingen etter covid-19-krisen

EUROPAPARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR

under henvisning til traktaten om Den europeiske unions virkemåte, særlig artikkel 114,

under henvisning til forslag fra Europakommisjonen,

etter oversending av utkast til regelverksakt til de nasjonale parlamentene,

under henvisning til uttalelse fra Den europeiske økonomiske og sosiale komité[1] ,

etter den ordinære regelverksprosedyren[2] og

ut fra følgende betraktninger:

1) Covid-19-pandemien påvirker innbyggerne, foretakene, helsesystemene og økonomiene i medlemsstatene i alvorlig grad. I sin melding av 27. mai 2020 med tittelen «Europe’s moment: Repair and Prepare for the Next Generation» understreket Kommisjonen at det fortsatt vil være en utfordring å sikre likviditet og tilgang til finansiering. For å bidra til gjenoppbyggingen etter det alvorlige økonomiske sjokket forårsaket av covid-19-pandemien er det derfor avgjørende å gjennomføre målrettede endringer i Unionens eksisterende regelverk for finansielle tjenester. Disse endringene utgjør en tiltakspakke som vedtas under betegnelsen «Capital Markets Recovery Package».

2) Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1129[3] fastsetter krav til utarbeiding, godkjenning og spredning av det prospektet som skal offentliggjøres når verdipapirer tilbys offentligheten eller opptas til handel på et regulert marked som ligger i eller driver virksomhet i en medlemsstat. Som en del av tiltakspakken for å hjelpe utstedere å komme på fote igjen etter det økonomiske sjokket som følge av covid-19-pandemien er det nødvendig å gjøre målrettede endringer i prospektordningen. Disse endringene bør gjøre det mulig for utstedere og finansielle mellomledd å redusere kostnadene og frigjøre ressurser til gjenoppbyggingsfasen umiddelbart etter covid-19-pandemien. Disse endringene bør fortsatt være i tråd med de overordnede målene i forordning (EU) 2017/1129 om å gjøre det lettere å innhente kapital på kapitalmarkedene, sikre et høyt nivå for forbruker- og investorvern, fremme tilsynsmessig tilnærming i alle medlemsstatene og sikre at det indre marked virker på en tilfredsstillende måte. Disse endringene bør særlig også ta fullt hensyn til den innvirkning covid-19-pandemien har hatt på den nåværende situasjonen og framtidsutsiktene for utstederne.

3) Covid-19-krisen har gjort unionsforetakene, særlig små og mellomstore bedrifter (SMB-er) og oppstartsforetak, mer sårbare og følsomme for påvirkning. Dersom uberettigede hindringer og en for stor administrativ byrde i relevante tilfeller fjernes for å legge til rette for og diversifisere finansieringskildene for unionsforetakene, med særlig vekt på SMB-er, herunder oppstartsforetak og selskaper med mellomstor markedsverdi, kan det bli lettere for unionsforetakene å få tilgang til egenkapitalmarkedene, i tillegg til at det vil fremme mer varierte, langsiktige og konkurransedyktige investeringsmuligheter for ikke-profesjonelle og store investorer. I den forbindelse bør denne forordningen også ha som mål å gjøre det lettere for potensielle investorer å få informasjon om investeringsmuligheter i selskaper, ettersom det ofte er vanskelig for potensielle investorer å vurdere oppstartsforetak og små foretak med kort historikk, en situasjon som fører til færre innovative muligheter, særlig for personer som starter en virksomhet.

4) Kredittinstitusjonene har bidratt aktivt til å støtte selskaper som trenger finansiering, og forventes å utgjøre en hjørnestein i gjenoppbyggingen. Etter forordning (EU) 2017/1129 har kredittinstitusjoner rett til unntak fra plikten til å offentliggjøre et prospekt i forbindelse med et tilbud om eller opptak til handel på et regulert marked av visse ikke-aksjerelaterte verdipapirer som utstedes fortløpende eller gjentatte ganger, opp til et samlet beløp på 75 millioner euro over et tidsrom på tolv måneder. Denne terskelen for unntak bør i et begrenset tidsrom forhøyes for å gjøre det lettere for kredittinstitusjonene å innhente kapital og for å gi dem et pusterom slik at de kan støtte sine kunder i realøkonomien. Ettersom anvendelsen av denne terskelen for unntak er begrenset til gjenoppbyggingsfasen, bør den være tilgjengelig bare i et begrenset tidsrom, fram til 31. desember 2022.

5) For å kunne gripe raskt fatt i de alvorlige økonomiske konsekvensene av covid-19-pandemien er det viktig å innføre tiltak som fremmer investeringer i realøkonomien, muliggjør rask rekapitalisering av selskaper i Unionen og setter utstederne i stand til å utnytte de offentlige markedene tidlig i gjenoppbyggingsprosessen. For å nå disse målene bør det innføres et nytt kortfattet prospekt som skal kalles «EU-gjenopprettingsprospektet», som er lett å utarbeide for utstederne, lett å forstå for investorer, særlig ikke-profesjonelle investorer, som ønsker å finansiere utstedere, og lett for vedkommende myndigheter å kontrollere og godkjenne, samtidig som det tar hensyn til de særskilte økonomiske og finansielle problemene covid-19-pandemien har skapt. EU-gjenopprettingsprospektet bør først og fremst sees som et middel for å lette rekapitaliseringen og bør være gjenstand for nøye overvåking fra vedkommende myndigheter for å sikre at kravene om informasjon til investorene oppfylles. Det bør understrekes at endringene denne forordning medfører i forordning (EU) 2017/1129, ikke bør erstatte den planlagte gjennomgåelsen og eventuelle endringen av forordning (EU) 2017/1129, som vil måtte ledsages av en fullstendig konsekvensanalyse. I den forbindelse bør det ikke kreves flere opplysninger enn det som allerede kreves etter nevnte forordning eller delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/980[4] , bortsett fra nettopp de opplysningene som gjelder konsekvensene av covid-19-pandemien. Krav om slike opplysninger bør innføres bare i forbindelse med et forslag til regelverk fra Kommisjonen på grunnlag av dens gjennomgåelse av forordning (EU) 2017/1129 i henhold til artikkel 48 i nevnte forordning.

6) Det er viktig å samordne opplysningene til ikke-profesjonelle investorer og nøkkelinformasjonsdokumentene for alle ulike finansielle produkter og i all lovgivning og sikre et fullstendig fritt investeringsvalg og full sammenlignbarhet i Unionen. I tillegg bør det i den planlagte gjennomgåelsen av forordning (EU) 2017/1129 tas hensyn til vernet for forbrukere og ikke-profesjonelle investorer for å sikre harmoniserte, enkle og lettforståelige informasjonsdokumenter for alle ikke-profesjonelle investorer.

7) Opplysninger selskapene legger fram om miljømessige, sosiale og styringsmessige (Environmental, Social and Governance, ESG) forhold, har blitt stadig viktigere for investorene for å måle innvirkningen deres investeringer har på bærekraften, og for å integrere bærekraftshensyn i investeringsbeslutningsprosesser og i risikostyringen. Dette gjør at selskapene møter et økende press for å etterkomme både investorenes og kredittinstitusjonenes krav om ESG-relaterte opplysninger, og de må overholde mange forskjellige standarder for offentliggjøring av ESG-relaterte opplysninger, som ofte er fragmenterte og inkonsekvente. For å forbedre måten selskapene offentliggjør bærekraftsrelaterte opplysninger på, og for å harmonisere kravene til slik offentliggjøring i henhold til forordning (EU) 2017/1129 bør Kommisjonen i forbindelse med gjennomgåelsen av forordning (EU) 2017/1129 derfor vurdere om det er hensiktsmessig å integrere bærekraftsrelaterte opplysninger i forordning (EU) 2017/1129, samtidig som den tar hensyn til andre deler av Unionens regelverk for finansielle tjenester, og vurdere om det bør utarbeides et forslag til regelverk for å sikre sammenheng med bærekraftsmålene og at de bærekraftsrelaterte opplysningene blir sammenlignbare i hele unionsregelverket for finansielle tjenester.

8) Selskaper hvis aksjer har blitt opptatt til handel på et regulert marked eller løpende har blitt handlet på et vekstmarked for SMB-er i løpet av minst de siste 18 månedene før tilbudet om aksjer eller opptaket til handel, bør ha oppfylt kravene om regelmessig og løpende offentliggjøring av opplysninger i henhold til europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 596/2014[5] , europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/109/E[6] F eller, når det gjelder utstedere på vekstmarkeder for SMB-er, delegert kommisjonsforordning (EU) 2017/5[7] 65. Dermed vil mange av opplysningene som kreves i et prospekt, allerede være offentlig tilgjengelige slik at investorene kan handle på grunnlag av disse opplysningene. EU-gjenopprettingsprospektet bør derfor bare brukes for sekundærutstedelser av aksjer. EU-gjenopprettingsprospektet bør legge til rette for finansiering med egenkapital og dermed muliggjøre rask rekapitalisering for selskapene. EU-gjenopprettingsprospektet bør ikke gjøre det mulig for utstedere å flytte fra et vekstmarked for SMB-er til et regulert marked. Videre bør EU-gjenopprettingsprospektet utelukkende fokusere på vesentlige opplysninger som investorene trenger for å kunne treffe velfunderte investeringsbeslutninger. Utstedere og tilbydere bør likevel i relevante tilfeller opplyse om hvordan covid-19-pandemien har påvirket utstederens forretningsvirksomhet, og om hvordan pandemien eventuelt forventes å påvirke utstederens forretningsvirksomhet i framtiden.

9) For å være et effektivt verktøy for utstederne bør EU-gjenopprettingsprospektet bestå av ett enkelt dokument av begrenset omfang som tillater innlemming av opplysninger ved henvisning og omfattes av passordningen for felleseuropeiske tilbud om aksjer til offentligheten eller opptak til handel på et regulert marked.

10) EU-gjenopprettingsprospektet bør inneholde et kortfattet sammendrag som en nyttig informasjonskilde for investorer, særlig ikke-profesjonelle investorer. Sammendraget bør stå i begynnelsen av EU-gjenopprettingsprospektet og bør fokusere på nøkkelopplysninger som vil sette investorene i stand til å avgjøre hvilke tilbud til offentligheten og opptak til handel av aksjer de skal undersøke nærmere, før de går gjennom EU-gjenopprettingsprospektet i sin helhet for å kunne treffe sin beslutning. Nøkkelopplysningene bør omfatte opplysninger som særlig tar for seg eventuelle forretningsmessige og finansielle konsekvenser av covid-19-pandemien samt eventuelle forventede framtidige konsekvenser av den. Gjennom overholdelse av de relevante bestemmelsene i forordning (EU) 2017/1129 bør EU-gjenopprettingsprospektet sikre vern for ikke-profesjonelle investorer, samtidig som en for stor administrativ byrde unngås. I den forbindelse er det viktig at sammendraget verken medfører redusert investorvern eller gir investorene et villedende inntrykk. Utstedere og tilbydere bør derfor utvise stor aktsomhet når de utarbeider dette sammendraget.

11) Ettersom EU-gjenopprettingsprospektet vil inneholde betydelig færre opplysninger enn et forenklet prospekt i henhold til ordningen med forenklet opplysningsplikt for sekundærutstedelser, bør det ikke være mulig for utstedere å bruke det til utstedelser med en sterk utvanning av aksjer, noe som har betydelig innvirkning på utstederens kapitalstruktur, framtidsutsikter og finansielle stilling. Bruk av EU-gjenopprettingsprospektet bør derfor begrenses til tilbud som omfatter høyst 150 % av utestående kapital. De nøyaktige kriteriene for å beregne denne terskelen bør fastsettes i denne forordningen.

12) For å samle inn data til støtte for vurderingen av ordningen med EU-gjenopprettingsprospektet bør EU-gjenopprettingsprospektet omfattes av lagringsordningen nevnt i artikkel 21 nr. 6 i forordning (EU) 2017/1129. For å begrense den administrative byrden med å endre denne lagringsordningen bør EU-gjenopprettingsprospektet kunne benytte de samme dataene som dem som er fastsatt for prospektet for sekundærutstedelser i artikkel 14 i forordning (EU) 2017/1129, forutsatt at det skilles klart mellom de to typene prospekter.

13) EU-gjenopprettingsprospektet bør utfylle de andre formene for prospekter som er fastsatt i forordning (EU) 2017/1129, med hensyn til særtrekkene ved de ulike typene verdipapirer, utstedere, tilbud og opptak. Med mindre annet er uttrykkelig angitt, skal alle henvisninger til begrepet «prospekt» i forordning (EU) 2017/1129 derfor forstås som henvisninger til alle ulike former for prospekter, herunder EU-gjenopprettingsprospektet fastsatt i denne forordningen.

14) I henhold til forordning (EU) 2017/1129 skal finansielle mellomledd opplyse investorene om muligheten for at et tillegg blir offentliggjort, og de skal under visse omstendigheter kontakte investorene samme dag som et tillegg offentliggjøres. Fristen for å kontakte investorene og antallet investorer som skal kontaktes, kan skape vanskeligheter for finansielle mellomledd. For å avlaste de finansielle mellomleddene og frigjøre ressurser for dem, samtidig som et høyt nivå for investorvern opprettholdes, bør det fastsettes en mer forholdsmessig avpasset ordning. Det bør særlig presiseres at de finansielle mellomleddene bør kontakte investorer som kjøper eller tegner verdipapirer, senest ved utløpet av den opprinnelige tilbudsperioden. Den opprinnelige tilbudsperioden bør forstås som det tidsrommet der utstederen eller tilbyderen tilbyr offentligheten verdipapirer i samsvar med det som er fastsatt i prospektet, og omfatter ikke senere perioder der verdipapirene videreselges på markedet. Den opprinnelige tilbudsperioden bør omfatte både primær- og sekundærutstedelser av verdipapirer. En slik ordning bør spesifisere hvilke investorer de finansielle mellomleddene bør kontakte når et tillegg offentliggjøres, og den bør gi forlenget frist for å kontakte disse investorene. Uavhengig av den nye ordningen fastsatt i denne forordningen bør de eksisterende bestemmelsene i forordning (EU) 2017/1129 som sikrer at tillegget er tilgjengelig for alle investorer gjennom kravet om at tillegget offentliggjøres på et offentlig tilgjengelig nettsted, fortsatt få anvendelse.

15) Ettersom ordningen med EU-gjenopprettingsprospektet er begrenset til gjenoppbyggingsfasen, bør ordningen opphøre 31. desember 2022. For å sikre kontinuitet i EU-gjenopprettingsprospektene bør de EU-gjenopprettingsprospektene som er godkjent før ordningen med EU-gjenopprettingsprospektet utløper, omfattes av en overgangsbestemmelse.

16) Kommisjonen skal innen 21. juli 2022 framlegge en rapport for Europaparlamentet og Rådet om anvendelsen av forordning (EU) 2017/1129, eventuelt ledsaget av et forslag til regelverk. I rapporten bør det blant annet vurderes om opplysningsplikten for EU-gjenopprettingsprospektet er egnet til å nå målene for denne forordningen. Denne vurderingen bør ta for seg spørsmålet om hvorvidt EU-gjenopprettingsprospektet medfører en god balanse mellom investorvern og redusert administrativ byrde.

17) I henhold til direktiv 2004/109/EF skal utstedere av verdipapirer som er opptatt til handel på et regulert marked som ligger i eller driver virksomhet i en medlemsstat, utarbeide og offentliggjøre sine årsrapporter i et felles elektronisk rapporteringsformat for regnskapsårene som begynner 1. januar 2020 eller senere. Dette felles elektroniske rapporteringsformatet er spesifisert i delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/815[8] . Ettersom utarbeidingen av årsrapporter ved bruk av det felles elektroniske rapporteringsformatet krever ytterligere menneskelige og økonomiske ressurser, særlig det første året, og ettersom utstedernes ressurser er begrenset som følge av covid-19-pandemien, bør en medlemsstat kunne utsette anvendelsen av kravet om at årsrapportene skal utarbeides og offentliggjøres ved bruk av det felles elektroniske rapporteringsformatet, med ett år. For å kunne benytte denne muligheten bør en medlemsstat underrette Kommisjonen om at den har til hensikt å tillate en slik utsettelse, og dens hensikt bør være behørig begrunnet.

18) Ettersom målene for denne forordningen, som er å innføre tiltak for å fremme investeringer i realøkonomien, muliggjøre rask rekapitalisering av selskaper i Unionen og sette utstederne i stand til å utnytte de offentlige markedene tidlig i gjenoppbyggingsprosessen, ikke kan nås i tilstrekkelig grad av medlemsstatene og derfor på grunn av tiltakenes omfang og virkninger bedre kan nås på unionsplan, kan Unionen treffe tiltak i samsvar med nærhetsprinsippet som fastsatt i artikkel 5 i traktaten om Den europeiske union. I samsvar med forholdsmessighetsprinsippet fastsatt i nevnte artikkel går denne forordningen ikke lenger enn det som er nødvendig for å nå disse målene.

19) Forordning (EU) 2017/1129 og direktiv 2004/109/EF bør derfor endres.

VEDTATT DENNE FORORDNINGEN:

Artikkel 1

Endring av forordning (EU) 2017/1129

I forordning (EU) 2017/1129 gjøres følgende endringer:

1) I artikkel 1 nr. 4 skal ny bokstav lyde:

«l) Fra og med 18. mars 2021 til og med 31. desember 2022, ikke-aksjerelaterte verdipapirer som utstedes fortløpende eller gjentatte ganger av en kredittinstitusjon, der det samlede aggregerte vederlaget i Unionen for de tilbudte verdipapirene er mindre enn 150 000 000 euro per kredittinstitusjon, beregnet over et tidsrom på tolv måneder, forutsatt at disse verdipapirene

i) ikke er underordnede, konvertible eller ombyttelige, og

ii) ikke gir rett til å tegne eller erverve andre typer verdipapirer og ikke er knyttet til et derivat.»

2) I artikkel 1 nr. 5 første ledd skal ny bokstav lyde:

«k) Fra og med 18. mars 2021 til og med 31. desember 2022, ikke-aksjerelaterte verdipapirer som utstedes fortløpende eller gjentatte ganger av en kredittinstitusjon, der det samlede aggregerte vederlaget i Unionen for de tilbudte verdipapirene er mindre enn 150 000 000 euro per kredittinstitusjon, beregnet over et tidsrom på tolv måneder, forutsatt at disse verdipapirene

i) ikke er underordnede, konvertible eller ombyttelige, og

ii) ikke gir rett til å tegne eller erverve andre typer verdipapirer og ikke er knyttet til et derivat.»

3) I artikkel 6 nr. 1 skal innledningen i første ledd lyde:

«1) Med forbehold for artikkel 14 nr. 2, artikkel 14a nr. 2 og artikkel 18 nr. 1 skal et prospekt inneholde de nødvendige opplysningene som er vesentlige for at en investor skal kunne foreta en velfundert vurdering av».

4) I artikkel 7 skal nytt nummer lyde:

«12a. Som unntak fra nr. 3–12 i denne artikkelen skal et EU-gjenopprettingsprospekt utarbeidet i samsvar med artikkel 14a inneholde et sammendrag utarbeidet i samsvar med dette nummeret.

Sammendraget av EU-gjenopprettingsprospektet skal være et kort og konsist formulert dokument på høyst to A4-sider i trykt utgave.

Sammendraget av EU-gjenopprettingsprospektet skal ikke inneholde krysshenvisninger til andre deler av prospektet, det skal ikke innlemme opplysninger ved henvisning, og det skal

a) presenteres og utformes slik at det er lett å lese, med tilstrekkelig store, lesbare bokstaver,

b) skrives på et språk og i en stil som letter forståelsen av opplysningen, framfor alt på et språk som er klart, ikke-teknisk, kortfattet og forståelig for investorer,

c) bestå av følgende fire avsnitt:

i) En innledning som inneholder alle opplysningene nevnt i nr. 5 i denne artikkelen, herunder advarsler og dato for godkjenning av EU-gjenopprettingsprospektet.

ii) Nøkkelopplysninger om utstederen, herunder i relevante tilfeller en særlig redegjørelse på minst 200 ord om de forretningsmessige og finansielle konsekvensene for utstederen av covid-19-pandemien.

iii) Nøkkelopplysninger om aksjene, herunder rettighetene knyttet til disse aksjene og eventuelle begrensninger i disse rettighetene.

iv) Nøkkelopplysninger om det offentlige tilbudet om aksjer og/eller opptaket til handel på et regulert marked.»

5) Ny artikkel skal lyde:

«Artikkel 14a

EU-gjenopprettingsprospektet

1. Følgende personer kan velge å utarbeide et EU-gjenopprettingsprospekt under ordningen med forenklet opplysningsplikt fastsatt i denne artikkelen i forbindelse med et offentlig tilbud om aksjer eller et opptak av aksjer til handel på et regulert marked:

a) Utstedere av aksjer som har vært opptatt til handel på et regulert marked sammenhengende i minst de siste 18 månedene, og som utsteder aksjer som er ombyttelige med eksisterende aksjer som er utstedt tidligere.

b) Utstedere av aksjer som allerede har blitt handlet på et vekstmarked for SMB-er sammenhengende i minst de siste 18 månedene, forutsatt at et prospekt har blitt offentliggjort for tilbudet av disse aksjene, og som utsteder aksjer som er ombyttelige med eksisterende aksjer som er utstedt tidligere.

c) Tilbydere av aksjer som har vært opptatt til handel på et regulert marked eller et vekstmarked for SMB-er sammenhengende i minst de siste 18 månedene.

Utstedere kan utarbeide et EU-gjenopprettingsprospekt bare dersom det antall aksjer som etter planen skal tilbys, sammen med det antall aksjer som eventuelt allerede har blitt tilbudt gjennom et EU-gjenopprettingsprospekt i et tidsrom på tolv måneder, ikke utgjør mer enn 150 % av det antall aksjer som allerede er opptatt til handel på et regulert marked eller eventuelt et vekstmarked for SMB-er, på datoen for godkjenning av EU-gjenopprettingsprospektet.

Fristen på tolv måneder nevnt i annet ledd skal begynne å løpe fra datoen for godkjenning av EU-gjenopprettingsprospektet.

2. Som unntak fra artikkel 6 nr. 1 og med forbehold for artikkel 18 nr. 1 skal EU-gjenopprettingsprospektet inneholde de relevante begrensede opplysningene som er nødvendige for at investorene skal kunne forstå

a) utstederens framtidsutsikter og finansielle resultater samt vesentlige endringer i utstederens finansielle og forretningsmessige stilling som eventuelt har inntruffet siden utgangen av siste regnskapsår, samt dens finansielle og ikke-finansielle langsiktige forretningsstrategi og -mål, herunder i relevante tilfeller en særlig redegjørelse på minst 400 ord om de forretningsmessige og finansielle konsekvensene for utstederen av covid-19-pandemien og eventuelle forventede framtidige konsekvenser av den,

b) de viktigste opplysningene om aksjene, herunder rettighetene knyttet til disse aksjene og eventuelle begrensninger i disse rettighetene, formålet med utstedelsen og dens innvirkning på utstederen, herunder på utsteders generelle kapitalstruktur, samt opplysninger om kapitalisering og gjeldsforpliktelser, en erklæring om arbeidskapital og anvendelse av provenyet.

3. Opplysningene i EU-gjenopprettingsprospektet skal framlegges skriftlig i en kortfattet og lett forståelig form slik at de lett kan analyseres, og de skal gjøre det mulig for investorer, særlig ikke-profesjonelle investorer, å treffe en velfundert investeringsbeslutning, idet det tas hensyn til de obligatoriske opplysningene som allerede er offentliggjort i henhold til direktiv 2004/109/EF, dersom det er relevant, og forordning (EU) nr. 596/2014, samt, dersom det er relevant, opplysningene nevnt i delegert kommisjonsforordning (EU) 2017/565[9] .

4. EU-gjenopprettingsprospektet skal utarbeides som ett enkelt dokument som inneholder minsteopplysningene fastsatt i vedlegg Va. Det skal ha en maksimal lengde på 30 A4-sider i trykt utgave og skal presenteres og utformes slik at det er lett å lese, med tilstrekkelig store, lesbare bokstaver.

5. Verken sammendraget eller opplysningene som innlemmes ved henvisning i samsvar med artikkel 19, skal regnes med i den maksimale lengden nevnt i nr. 4.

6. Utstederne kan bestemme i hvilken rekkefølge opplysningene fastsatt i vedlegg Va skal angis i EU-gjenopprettingsprospektet.

6) I artikkel 20 skal nytt nummer lyde:

«6a. Som unntak fra nr. 2 og 4 skal fristene fastsatt i nr. 2 første ledd og i nr. 4 reduseres til sju virkedager for et EU-gjenopprettingsprospekt. Utstederen skal underrette vedkommende myndighet minst fem virkedager før den planlagte datoen for inngivelse av en søknad om godkjenning.»

7) I artikkel 21 skal nytt nummer lyde:

«5a. Et EU-gjenopprettingsprospekt skal klassifiseres i lagringsordningen nevnt i nr. 6. Dataene som brukes for klassifisering av prospekter utarbeidet i samsvar med artikkel 14, kan brukes for klassifiseringen av EU-gjenopprettingsprospekter utarbeidet i samsvar med artikkel 14a, forutsatt at det i lagringsordningen skilles klart mellom de to typene prospekter.»

8) I artikkel 23 gjøres følgende endringer:

a) Nytt nummer skal lyde:

«2a. Som et unntak fra nr. 2 fra og med 18. mars 2021 til og med 31. desember 2022 når prospektet gjelder et offentlig tilbud om verdipapirer, skal investorer som allerede har samtykket i å kjøpe eller tegne verdipapirer før tillegget er offentliggjort, ha rett til å tilbakekalle sin aksept innen tre virkedager etter at tillegget ble offentliggjort, forutsatt at den vesentlige nye omstendigheten, vesentlige feilen eller vesentlige unøyaktigheten nevnt i nr. 1 oppsto eller ble fastslått før tilbudsperiodens utløp eller før verdipapirene leveres, avhengig av hva som inntreffer først. Nevnte tidsrom kan utvides av utstederen eller tilbyderen. Utløpsdatoen for retten til tilbakekalling skal angis i tillegget.

Tillegget skal inneholde en tydelig erklæring om retten til tilbakekalling, med opplysninger om

a) at en rett til tilbakekalling gis bare til investorer som allerede før offentliggjøringen av tillegget har samtykket i å kjøpe eller tegne verdipapirene, og der verdipapirene ennå ikke er levert til investorene på det tidspunktet da den vesentlige nye omstendigheten, vesentlige feilen eller vesentlige unøyaktigheten oppsto eller ble fastslått,

b) i hvilket tidsrom investorer kan utøve sin rett til tilbakekalling, og

c) hvem investorene kan kontakte dersom de ønsker å utøve retten til tilbakekalling.»

b) Nytt nummer skal lyde:

«3a. Som et unntak fra nr. 3 fra og med 18. mars 2021 til og med 31. desember 2022 når investorer kjøper eller tegner verdipapirer gjennom et finansielt mellomledd mellom tidspunktet for godkjenning av prospektet og den opprinnelige tilbudsperiodens utløp, skal det finansielle mellomleddet underrette investorene om muligheten for at et tillegg blir offentliggjort, om hvor og når det eventuelt vil bli offentliggjort, og om at det finansielle mellomleddet i slike tilfeller vil bistå dem i utøvelsen av retten til å tilbakekalle aksepter.

Dersom investorene nevnt i første ledd i dette nummeret har rett til tilbakekalling som nevnt i nr. 2a, skal det finansielle mellomleddet kontakte disse investorene innen utgangen av første virkedag etter den dagen da tillegget ble offentliggjort.

Når verdipapirene kjøpes eller tegnes direkte hos utstederen, skal denne utstederen underrette investorene om muligheten for at et tillegg blir offentliggjort, om hvor det eventuelt vil bli offentliggjort, og om at de i slike tilfeller kan ha rett til å tilbakekalle aksepten.»

9) Ny artikkel skal lyde:

«Artikkel 47a

Tidsbegrensning for ordningen med EU-gjenopprettingsprospektet

Ordningen med EU-gjenopprettingsprospektet angitt i artikkel 7 nr. 12a, artikkel 14a, artikkel 20 nr. 6a og artikkel 21 nr. 5a utløper 31. desember 2022.

EU-gjenopprettingsprospekter som er godkjent mellom 18. mars 2021 og 31. desember 2022, skal fortsatt være omfattet av artikkel 14a fram til deres gyldighetsperiode utløper, eller til tolv måneder etter 31. desember 2022, avhengig av hva som inntreffer først.»

10) I artikkel 48 skal nr. 2 lyde:

«2) I rapporten skal det vurderes blant annet om prospektsammendraget, ordningene med opplysningsplikt omhandlet i artikkel 14, 14a og 15 og det universelle registreringsdokumentet nevnt i artikkel 9 fortsatt er hensiktsmessige i lys av målene som søkes nådd. Rapporten skal særlig omfatte følgende:

a) Antall EU-vekstprospekter for personer i hver av kategoriene nevnt i artikkel 15 nr. 1 bokstav a)–d) samt en analyse av utviklingen for hvert slikt antall og for utviklingstrekkene med hensyn til valget av handelsplasser når det gjelder personer som har rett til å bruke EU-vekstprospektet.

b) En analyse av om EU-vekstprospektet medfører en god balanse mellom investorvern og redusert administrativ byrde for personer som har rett til å bruke det.

c) Antall EU-gjenopprettingsprospekter som er godkjent, og en analyse av utviklingen av dette antallet samt et overslag over den faktiske ytterligere markedsverdien EU-gjenopprettingsprospektene har mobilisert på utstedelsesdatoen, for å samle erfaring fra EU-gjenopprettingsprospektet for å kunne evaluere det i etterhånd.

d) Kostnadene ved å utarbeide og få godkjent et EU-gjenopprettingsprospekt sammenlignet med de aktuelle kostnadene ved utarbeiding og godkjenning av et standardprospekt, et prospekt for sekundærutstedelser og et EU-vekstprospekt, sammen med en angivelse av de samlede økonomiske besparelsene som er oppnådd, og hvilke kostnader som kan reduseres ytterligere, og de samlede kostnadene ved å overholde denne forordningen for utstedere, tilbydere og finansielle mellomledd, sammen med en beregning av disse kostnadene som en prosentdel av driftskostnadene.

e) En analyse av om EU-gjenopprettingsprospektet medfører en god balanse mellom investorvern og redusert administrativ byrde for personer som har rett til å bruke det, og av tilgangen til vesentlige opplysninger med henblikk på investeringer.

f) En analyse av om det vil være hensiktsmessig å forlenge varigheten av ordningen for EU-gjenopprettingsprospekter, herunder om den øvre terskelen nevnt i artikkel 14 a nr. 1 annet ledd for bruk av EU-gjenopprettingsprospektet er hensiktsmessig.

g) En analyse av om tiltakene fastsatt i artikkel 23 nr. 2a og artikkel 23 nr. 3a har oppfylt målet om å gi både finansielle mellomledd og investorer større klarhet og fleksibilitet, og om det vil være hensiktsmessig å gjøre disse tiltakene permanente.»

11) Teksten i vedlegget til denne forordningen settes inn som vedlegg Va.

Artikkel 2

Endring av direktiv 2004/109/EF

I artikkel 4 nr. 7 skal første ledd lyde:

«7) For regnskapsår som begynner 1. januar 2020 eller senere, skal alle årsrapporter utarbeides i et felles elektronisk rapporteringsformat, forutsatt at Den europeiske verdipapir- og markedstilsynsmyndighet (ESMA), opprettet ved europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1095/2010[10] , har utført en nytte- og kostnadsanalyse. En medlemsstat kan imidlertid gi utstedere tillatelse til å anvende dette rapporteringskravet på regnskapsår som begynner 1. januar 2021 eller senere, forutsatt at medlemsstaten underretter Kommisjonen innen 19. mars 2021 om at den har til hensikt å tillate en slik utsettelse, og forutsatt at dens hensikt er behørig begrunnet.

Artikkel 3

Ikrafttredelse og anvendelse

Denne forordningen trer i kraft den 20. dagen etter at den er kunngjort i Den europeiske unions tidende.

Denne forordningen er bindende i alle deler og kommer direkte til anvendelse i alle medlemsstater.

Utferdiget i Brussel 16. februar 2021.

For Europaparlamentet

D. M. Sassoli

President

For Rådet

A. P. Zacarias

Formann

Vedlegg

«Vedlegg Va

Minstekrav til opplysninger som skal inngå i EU-gjenopprettingsprospektet

I. Sammendrag

EU-gjenopprettingsprospektet skal inneholde et sammendrag utarbeidet i samsvar med artikkel 7 nr. 12a.

II. Navn på utstederen, stiftelsesstat, lenke til utstederens nettsted

Identifisere selskapet som utsteder aksjer, herunder dets LEI-kode (identifikator for juridisk person), dets juridiske navn og kommersielle betegnelse, dets stiftelsesstat og nettstedet der investorer kan finne opplysninger om selskapets forretningsvirksomhet, produktene det framstiller eller tjenestene det yter, de viktigste markedene det konkurrerer på, dets største aksjeeiere, sammensetningen av selskapets administrasjons-, ledelses- og kontrollorganer og øverste ledelse samt eventuelt opplysninger som er innlemmet ved henvisning (med en erklæring om at opplysningene på nettstedet ikke utgjør en del av prospektet, med mindre opplysningene er innlemmet i prospektet ved henvisning).

III. Ansvarserklæring og erklæring om vedkommende myndighet

1. Ansvarserklæring

Identifisere de personer som er ansvarlige for å utarbeide EU-gjenopprettingsprospektet, og ta med en erklæring fra disse om at opplysningene i EU-gjenopprettingsprospektet, så langt de kjenner til, er i samsvar med de faktiske forholdene, og at ikke noe er utelatt fra EU-gjenopprettingsprospektet som kan ha betydning for dets innhold.

Dersom det er relevant, skal erklæringen inneholde opplysninger fra tredjepart, herunder disse opplysningenes kilde(r), og erklæringer eller rapporter som tilskrives en person som sakkyndig, samt følgende opplysninger om vedkommende:

a) Navn.

b) Forretningsadresse.

c) Kvalifikasjoner.

d) Eventuelle vesentlige interesser i utsteder.

2. Erklæring om vedkommende myndighet

Erklæringen skal angi hvilken vedkommende myndighet som i samsvar med denne forordningen har godkjent EU-gjenopprettingsprospektet, presisere at godkjenningen ikke skal anses som en godkjenning av utstederen eller av kvaliteten på aksjene som EU-gjenopprettingsprospektet gjelder, at vedkommende myndighet utelukkende har godkjent EU-gjenopprettingsprospektet i den forstand at det oppfyller kravene til fullstendighet, forståelighet og sammenheng i henhold til denne forordningen, og presisere at EU-gjenopprettingsprospektet er utarbeidet i samsvar med artikkel 14a.

IV. Risikofaktorer

En beskrivelse av de vesentlige risikoene som er spesifikke for utstederen, og de vesentlige risikoene som er spesifikke for aksjene som tilbys offentligheten og/eller som opptas til handel på et regulert marked, inndelt i et begrenset antall kategorier i et avsnitt med overskriften «Risikofaktorer».

I hver kategori angis først de vesentligste risikoene ifølge den vurderingen som er utarbeidet av utstederen, tilbyderen eller personen som søker om opptak til handel på et regulert marked, idet det tas hensyn til de negative konsekvensene for utstederen og for aksjene som tilbys offentligheten og/eller opptas til handel på et regulert marked, og sannsynligheten for at de oppstår. Risikoene skal underbygges av innholdet i EU-gjenopprettingsprospektet.

V. Finansregnskap

EU-gjenopprettingsprospektet skal inneholde de finansregnskapene (års- og halvårsregnskap) som er offentliggjort i løpet av de tolv siste månedene før EU-gjenopprettingsprospektet ble godkjent. Dersom både års- og halvårsregnskap er offentliggjort, er det bare nødvendig med årsregnskapet når dette er offentliggjort etter halvårsregnskapet.

Årsregnskapet skal være revidert av en uavhengig revisor. Revisjonsberetningen må være utarbeidet i samsvar med europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/43/EF[11] og europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 537/2014.[12]

Dersom direktiv 2006/43/EF og forordning (EU) nr. 537/2014 ikke får anvendelse, skal årsregnskapet være revidert, eller det skal gis en vurdering av om det for EU-gjenopprettingsprospektets formål gir et rettvisende bilde i samsvar med gjeldende revisjonsstandarder i medlemsstaten eller en tilsvarende standard. I andre tilfeller skal EU-gjenopprettingsprospektet inneholde følgende opplysninger:

a) En erklæring som klart angir hvilke revisjonsstandarder som er brukt.

b) En redegjørelse for eventuelle vesentlige avvik fra internasjonale revisjonsstandarder.

Dersom revisorene som har foretatt lovfestet revisjon, har nektet å utarbeide en revisjonsberetning om årsregnskapet, eller dersom den inneholder forbehold, endringer av uttalelser, presiseringer eller opplysninger av særlig betydning, skal det gis en begrunnelse, og forbeholdene, endringene, presiseringene eller opplysningene av særlig betydning skal gjengis i sin helhet.

En beskrivelse av eventuelle vesentlige endringer i konsernets finansielle stilling som har oppstått siden utløpet av siste regnskapsperiode som det er offentliggjort enten revidert finansregnskap eller finansiell delårsinformasjon for, må også inkluderes, ellers må en egnet negativ erklæring inkluderes.

I relevante tilfeller skal proformainformasjon også tas med.

VI. Utbyttepolitikk

En beskrivelse av utsteders utbyttepolitikk og eventuelle gjeldende begrensninger i den forbindelse, samt retningslinjer for tilbakekjøp av aksjer.

VII. Opplysninger om utviklingstrekk

En beskrivelse av

a) de viktigste nyere utviklingstrekkene innen produksjon, salg og lagerbeholdning, og kostnader og salgspriser fra utgangen av foregående regnskapsår til datoen for EU-gjenopprettingsprospektet,

b) opplysninger om alle kjente utviklingstrekk, usikkerhetsfaktorer, krav, forpliktelser eller hendelser som sannsynligvis vil ha en vesentlig innvirkning på utsteders framtidsutsikter for minst inneværende regnskapsår,

c) opplysninger om utsteders kortsiktige og langsiktige finansielle og ikke-finansielle forretningsstrategi og -mål, herunder i relevante tilfeller en særlig redegjørelse på minst 400 ord om de forretningsmessige og finansielle konsekvensene for utstederen av covid-19-pandemien og eventuelle forventede framtidige konsekvenser av den.

Dersom det ikke har funnet sted noen vesentlig endring i noen av utviklingstrekkene nevnt i bokstav a) eller b) i dette avsnittet, skal det gis en erklæring om dette.

VIII. Vilkår for tilbudet, bindende tilsagn og intensjoner om tegning samt vesentlige elementer i avtalene om fulltegningsgaranti og plassering

Angivelse av tilbudskurs, antall aksjer som tilbys, utstedelsens/tilbudets størrelse, vilkårene for tilbudet og framgangsmåten for utøvelse av fortrinnsrett.

I den grad utsteder har kjennskap til dette, framlegge opplysninger om hvorvidt større aksjeeiere eller medlemmer av utsteders ledelses-, kontroll- eller administrasjonsorganer har til hensikt å delta i tegningen, eller om noen personer har til hensikt å tegne seg for mer enn 5 % av tilbudet.

Opplyse om alle bindende tilsagn om tegning av mer enn 5 % av tilbudet og om alle vesentlige elementer i avtalene om fulltegningsgaranti og plassering, herunder navn på og adresse til foretak som har inngått fulltegningsgarantiavtale eller skal plassere utstedelsen på grunnlag av bindende tilsagn eller på grunnlag av en ordning om «best mulig» plassering, samt om andeler.

IX. Vesentlige opplysninger om aksjene og tegningen av dem

Framlegge følgende viktige opplysninger om aksjene som tilbys offentligheten eller opptas til handel på et regulert marked:

a) ISIN (International Security Identification Number).

b) Rettighetene som er knyttet til aksjene, framgangsmåten for utøvelse av disse rettighetene og eventuelle begrensninger i disse rettighetene.

c) Hvor aksjene kan tegnes og om tegningsperioden, med eventuelle endringer, samt en beskrivelse av framgangsmåten for tegning og utstedelsesdatoen for nye aksjer.

X. Formål med tilbudet og anvendelse av provenyet

Gi opplysninger om formålet med tilbudet og eventuelt anslått nettoproveny fordelt på planlagte hovedformål i prioritert rekkefølge.

Dersom utsteder er klar over at det forventede provenyet ikke vil være tilstrekkelig til å dekke alle planlagte formål, må denne angi beløpet og kildene for andre nødvendige midler. Det skal også gis nærmere opplysninger om anvendelsen av provenyet, særlig dersom provenyet anvendes til erverv av eiendeler, med mindre dette skjer som ledd i den normale virksomheten, til å finansiere varslede overtakelser av andre virksomheter eller til å kjøpe tilbake, redusere eller innløse gjeldsforpliktelser.

XI. Mottak av statsstøtte

Framlegge en erklæring med opplysninger om hvorvidt utstederen har mottatt noen form for statsstøtte i forbindelse med gjenoppbyggingen, formålet med støtten, typen instrument, mottatt støttebeløp og eventuelle vilkår for støtten.

Erklæringen om hvorvidt utstederen har mottatt statsstøtte, skal inneholde en erklæring om at opplysningene helt og holdent gis på de prospektansvarlige personenes ansvar, som nevnt i artikkel 11 nr. 1, at vedkommende myndighets rolle i godkjenningen av prospektet er å kontrollere at det er fullstendig, forståelig og sammenhengende, og at vedkommende myndighet derfor ikke er forpliktet til uavhengig å kontrollere erklæringen om statsstøtte.

XII. Erklæring om arbeidskapital

En erklæring fra utsteder om at arbeidskapitalen etter utsteders vurdering anses som tilstrekkelig til å dekke utsteders nåværende behov, eventuelt opplysninger om hvordan utsteder planlegger å framskaffe nødvendig arbeidskapital.

XIII. Kapitalisering og gjeldsforpliktelser

En erklæring om kapitalisering og gjeldsforpliktelser (med skille mellom garanterte og ikke-garanterte, sikrede og usikrede gjeldsforpliktelser) på en dato som ikke skal være tidligere enn 90 dager før datoen for EU-gjenopprettingsprospektet. Begrepet «gjeldsforpliktelser» omfatter også indirekte og betingede gjeldsforpliktelser.

Dersom utsteders stilling med hensyn til kapitalisering og gjeldsforpliktelser endres vesentlig i løpet av 90-dagersperioden, skal tilleggsopplysninger gis i form av en utdypende beskrivelse av endringene eller en oppdatering av tallene.

XIV. Interessekonflikter

Framlegge opplysninger om eventuelle interesser knyttet til utstedelsen, herunder eventuelle interessekonflikter, med nærmere opplysninger om de berørte personene og interessenes art.

XV. Utvanning og aksjebeholdning etter utstedelsen

Framlegge en sammenligning av eksisterende aksjeeieres andeler i aksjekapitalen og stemmeretter før og etter kapitalforhøyelsen som følger av det offentlige tilbudet, idet det forutsettes at eksisterende aksjeeiere ikke tegner seg for de nye aksjene, og, separat, idet det forutsettes at eksisterende aksjeeiere benytter seg av tegningsretten.

XVI. Tilgjengelige dokumenter

En erklæring om at følgende dokumenter, der det er relevant, er tilgjengelige for innsyn i hele EU-gjenopprettingsprospektets gyldighetstid:

a) Oppdaterte stiftelsesdokumenter og vedtekter for utsteder.

b) Alle rapporter, brev og andre dokumenter, vurderinger og uttalelser som er utarbeidet av en sakkyndig på anmodning fra utsteder, og som helt eller delvis inngår i eller som det vises til i EU-gjenopprettingsprospektet.

Angivelse av nettstedet der dokumentene er tilgjengelige for innsyn.»

Vedlegg 2
EØS-komiteens beslutning nr. […] av […] om endring av EØS-avtalens vedlegg IX (Finansielle tjenester)

EØS-KOMITEEN HAR –

under henvisning til avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområde, heretter kalt EØS-avtalen, særlig artikkel 98,

og ut fra følgende betraktninger:

1) Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2021/337 av 16. februar 2021 om endring av forordning (EU) 2017/1129 med hensyn til EU-gjenopprettingsprospektet og målrettede justeringer for finansielle mellomledd og direktiv 2004/109/EF med hensyn til bruk av det felles elektroniske rapporteringsformatet for årsrapporter for å støtte gjenoppbyggingen etter covid-19-krisen[13] skal innlemmes i EØS-avtalen.

2) EØS-avtalens vedlegg IX bør derfor endres –

TRUFFET DENNE BESLUTNING:

Artikkel 1

I EØS-avtalens vedlegg IX nr. 29bd (europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1129) skal nytt strekpunkt lyde:

«– 32021 R 0337: Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2021/337 av 16. februar 2021 (EUT L 68 av 26.2.2021, s. 1).»

Artikkel 2

Teksten til forordning (EU) 2021/337 på islandsk og norsk, som skal kunngjøres i EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende, skal gis gyldighet.

Artikkel 3

Denne beslutning trer i kraft […], forutsatt at alle meddelelser etter EØS-avtalens artikkel 103 nr. 1 er inngitt[14] .

Artikkel 4

Denne beslutning skal kunngjøres i EØS-avdelingen av og EØS-tillegget til Den europeiske unions tidende.

Utferdiget i Brussel […]

For EØS-komiteen

Formann

[…]

EØS-komiteens

sekretærer

[…]

Fotnoter

1)

EUT C 10 av 11.1.2021, s. 30.

2)

Europaparlamentets holdning av 11. februar 2021 (ennå ikke offentliggjort i EUT) og rådsbeslutning av 15. februar 2021.

3)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1129 av 14. juni 2017 om det prospektet som skal offentliggjøres når verdipapirer tilbys offentligheten eller opptas til handel på et regulert marked, og om oppheving av direktiv 2003/71/EF (EUT L 168 av 30.6.2017, s. 12).

4)

Delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/980 av 14. mars 2019 om utfylling av europaparlaments- og rådsforordning (EU) 2017/1129 med hensyn til formatet for, innholdet i og kontrollen og godkjenningen av det prospektet som skal offentliggjøres når verdipapirer tilbys offentligheten eller opptas til handel på et regulert marked, og om oppheving av kommisjonsforordning (EF) nr. 809/2004 (EUT L 166 av 21.6.2019, s. 26).

5)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 596/2014 av 16. april 2014 om markedsmisbruk (markedsmisbruksforordningen) og om oppheving av europaparlaments- og rådsdirektiv 2003/6/EF og kommisjonsdirektiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 av 12.6.2014, s. 1).

6)

Europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/109/EF av 15. desember 2004 om harmonisering av innsynskrav med hensyn til opplysninger om utstedere av verdipapirer som er opptatt til notering på et regulert marked, og om endring av direktiv 2001/34/EF (EUT L 390 av 31.12.2004, s. 38).

7)

Delegert kommisjonsforordning (EU) 2017/565 av 25. april 2016 om utfylling av europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/65/EU med hensyn til organisatoriske krav til og vilkår for drift av verdipapirforetak samt definisjon av begreper for nevnte direktivs formål (EUT L 87 av 31.3.2017, s. 1).

8)

Delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/815 av 17. desember 2018 om utfylling av europaparlaments- og rådsdirektiv 2004/109/EF med hensyn til tekniske reguleringsstandarder for spesifisering av et felles elektronisk rapporteringsformat (EUT L 143 av 29.5.2019, s. 1).

9)

Delegert kommisjonsforordning (EU) 2017/565 av 25. april 2016 om utfylling av europaparlaments- og rådsdirektiv 2014/65/EU med hensyn til organisatoriske krav til og vilkår for drift av verdipapirforetak samt definisjon av begreper for nevnte direktivs formål (EUT L 87 av 31.3.2017, s. 1).»

10)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 1095/2010 av 24. november 2010 om opprettelse av en europeisk tilsynsmyndighet (Den europeiske verdipapir- og markedstilsynsmyndighet), om endring av beslutning nr. 716/2009/EF og om oppheving av kommisjonsbeslutning 2009/77/EF (EUT L 331 av 15.12.2010, s. 84).»

11)

Europaparlaments- og rådsdirektiv 2006/43/EF av 17. mai 2006 om lovfestet revisjon av årsregnskap og konsernregnskap, om endring av rådsdirektiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om oppheving av rådsdirektiv 84/253/EØF (EUT L 157 av 9.6.2006, s. 87).

12)

Europaparlaments- og rådsforordning (EU) nr. 537/2014 av 16. april 2014 om særlige krav til lovfestet revisjon av foretak av allmenn interesse og om oppheving av kommisjonsbeslutning 2005/909/EF (EUT L 158 av 27.5.2014, s. 77).

13)

EUT L 68 av 26.2.2021, s. 1.

14)

[Ingen forfatningsrettslige krav angitt.] [Forfatningsrettslige krav angitt.]