Prop. 122 S

(2015–2016)
Proposisjon til Stortinget (forslag til stortingsvedtak)

Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2016

Tilråding fra Finansdepartementet 11. mai 2016, godkjent i statsråd samme dag. (Regjeringen Solberg)

Dokumentet på regjeringen.no

1 Hovedinnholdet i proposisjonen

1.1 Rammer for finanspolitikken

Norge er et land med store muligheter. Vi har en høyt utdannet befolkning og store naturressurser, og en åpen økonomi som bidrar til effektiv produksjon og varebytte. Over tid er det særlig vekstevnen i fastlandsøkonomien som bestemmer velferdsutviklingen i Norge. Da er det en utfordring at mange står utenfor arbeidslivet og at veksten i produktiviteten er lavere enn før. Regjeringen vil derfor særlig prioritere tiltak som fremmer verdiskaping og økt produktivitet i norsk økonomi. Regjeringen vil bidra til å skape et omstillingsdyktig og mangfoldig næringsliv og en effektiv offentlig sektor. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for fremtiden.

Vår økonomi og vår næringsstruktur må omstilles. Fallet i prisene på olje og gass har gjort at omstillingen kommer raskere enn ventet. Veksten i fastlandsøkonomien har ikke tatt seg opp slik vi anslo i høst, og ledigheten har gått noe mer opp enn vi så for oss, særlig på Sør- og Vestlandet. Regjeringen er opptatt av å sikre høy sysselsetting og lav ledighet. I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling. Sundvolden-erklæringen understreker at bruken av oljepenger skal tilpasses situasjonen i økonomien innenfor handlingsregelens rammer. Regjeringen foreslår derfor nye, målrettede tiltak for å motvirke arbeidsledighet i områder og næringer som er særlig hardt rammet, samtidig som det foreslås økte utgifter til integrering.

Det vises til Meld. St. 2 (2015–2016) Revidert nasjonalbudsjett 2016 for nærmere omtale av den økonomiske politikken mv. Skatte- og avgiftspolitikken er nærmere omtalt i Prop. 121 LS (2015–2016) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga.

Det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Bruken av olje- og fondsinntekter over statsbudsjettet måles ved det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet. I beregningen av underskuddet korrigeres det bl.a. for virkningene av økonomiske svingninger på skatter, avgifter, renter og ledighetstrygd. Endringen i dette underskuddet som andel av verdiskapingen i Fastlands-Norge er et forenklet mål på budsjettets virkning på økonomien.

I Saldert budsjett 2016 utgjorde det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet 195,2 mrd. kroner. Dette innebar en budsjettimpuls på 0,7 prosentenheter, målt som endringen i det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge. Bruken av olje- og fondsinntekter ble anslått 85,8 mrd. kroner lavere enn den fastsatte rettesnoren på 4 pst. av fondets verdi.

Regjeringens forslag til revisjon av 2016-budsjettet innebærer et strukturelt, oljekorrigert underskudd på 205,6 mrd. kroner. Det er 10,4 mrd. kroner høyere enn lagt til grunn i fjor høst. Økningen i underskuddet skyldes blant annet lavere strukturelle skatter og avgifter, reduserte utbytter, økte utgifter til innvandrings- og integreringsområdet og nye tiltak mot ledighet. Lavere utgifter under folketrygden bidrar til å redusere underskuddet.

Budsjettimpulsen for 2016 anslås nå til 1,1 prosentenheter. Bruken av olje- og fondsinntekter tilsvarer 2,8 pst. av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland, og anslås 92,8 mrd. kroner under 4 pst. av fondets verdi.

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet tilsvarer den faktiske overføringen av olje- og fondsinntekter til statsbudsjettet, som sørger for at statsbudsjettet går i balanse.

Det oljekorrigerte underskuddet i 2016 anslås nå til 215,9 mrd. kroner, mot 209,0 mrd. kroner i saldert budsjett. Økningen i underskuddet skyldes blant annet at anslaget for skatte- og avgiftsinntekter er redusert med 12,7 mrd. kroner, mens økte inntekter utenom skatter og avgifter på 6,5 mrd. kroner trekker i motsatt retning. De økte inntektene gjelder i hovedsak økt overføring fra Norges Bank, som delvis motsvares av reduserte selskapsutbytter og lavere nedbetaling av helseforetakenes driftskreditt. Utenom lånetransaksjoner og petroleumsvirksomhet øker utgiftene med til sammen 0,7 mrd. kroner.

I det oljekorrigerte budsjettunderskuddet inngår nye anslag for rentene for statens kontantbeholdning mv. og statsgjelden. For disse størrelsene og overføringen fra Statens pensjonsfond utland, vil det eventuelt bli fremmet forslag om endrede bevilgninger i nysalderingen.

Veksten i statsbudsjettets utgifter

Den reelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2015 til 2016 anslås til 3,5 pst., mot 3,2 pst. i saldert budsjett. Den nominelle, underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter anslås nå til 6,0 pst., mot 5,8 pst. i saldert budsjett.

1.2 Endringer på statsbudsjettet siden saldert budsjett

Etter salderingen av 2016-budsjettet er det fremmet forslag om bevilgningsendringer som øker utgiftene med til sammen 0,2 mrd. kroner, jf. tabell 1.1. Det fremmes nå forslag som samlet øker utgiftene med 0,2 mrd. kroner og reduserer inntektene med 5,1 mrd. kroner. Da er petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og endringer på poster som inngår i korreksjonene ved beregningen av det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet holdt utenom. Medregnet oppdaterte anslag for strukturelle skatte- og avgiftsinntekter mv. øker det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet med 10,4 mrd. kroner fra saldert budsjett.

Tabell 1.1 Forslag om bevilgningsendringer1 fremmet etter salderingen av statsbudsjettet for 2016 og anslagsendringer som inngår i den strukturelle, oljekorrigerte budsjettbalansen

mill. kroner

Endrede utgifter og inntekter fremmet siden Saldert budsjett 2016

213

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS (Prop. 52 S)

138

Endringer i dagpengeregelverket (Prop. 64 S)

43

Ansvarsfordelingen for integreringsområdet mv. (Prop. 59 S)

32

+

Utgiftsforslag som fremmes i denne proposisjonen

191

Innvandrings- og integreringsområdet – anslagsendringer (JD)

922

EØS-finansieringsordningene

496

Tilskudd til Statens pensjonskasse

475

Vederlag oppdrettstillatelser til kommunene

418

Statens lånekasse for utdanning – anslagsendringer

418

Økte utgifter mot økte inntekter under FD

413

Bostøtte – anslagsendringer

285

Engangstilskudd til kommunalt vedlikehold på Sør- og Vestlandet

250

Barnevernets omsorgssenter for EMA

201

EUs rammeprogram for forskning

189

Refusjon av kommunale barnevernsutgifter for EMA

180

Vedlikehold og investeringstiltak på riksveger

150

Særskilte straffesaksutgifter

110

Vedlikehold, fornying og miljø- og sikkerhetstiltak på jernbanen i Agder og Rogaland

107

Tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk

100

Kontantstøtte

70

Grønn skipsfart

65

Erstatningsutbetalinger, nasjonalparkplanen

64

Engangstilskudd til vedlikehold av sykehusbygg

50

Mva.-kompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

50

Petroleumsforskning – DEMO 2000

50

Permitteringsregelverket – utvidet maksimal periode

45

Arbeidsmarkedstiltak – økt antall tiltaksplasser

42

Anslagsendringer i folketrygden ekskl. dagpenger mv.

-642

Helseforetakene – redusert pensjonskostnad

-4 550

Andre forslag på utgiftssiden

233

-

Inntektsforslag som fremmes i denne proposisjonen

-5 136

Økte inntekter mot økte utgifter under FD

413

Vederlag fra oppdrettstillatelser og forlik

206

Innovasjon Norge – økt utbytte, lavrisikoordningen

189

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter under BLD

181

Refusjon av ODA-godkjente flyktningutgifter under JD

-217

Skatte- og avgiftsendringer

-267

Utbytte fra Posten Norge AS

-320

Inntekter fra salg av klimakvoter

-428

Utbytte fra selskaper under NFDs forvaltning

-963

Helseforetakene – redusert nedbetaling av driftskreditt

-4 050

Andre forslag på inntektssiden

120

-

Anslag strukturelle skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge mv.

-4 895

=

Endring i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet

10 435

¹ Petroleumsvirksomheten, lånetransaksjoner og endringer på poster som inngår i korreksjonene ved beregningen av den strukturelle budsjettbalansen er holdt utenom.

Kilde: Finansdepartementet

Utgiftene på innvandrings- og integreringsområdet øker. Dette skyldes hovedsakelig høyere utbetalinger til integreringstilskudd som følge av at bosettingen av flyktninger går raskere enn ventet.

Utgiftene til dagens EØS-finansieringsordninger øker fordi mottakerlandene har meldt inn oppdaterte anslag. Det påløper samtidig administrative kostnader for de nye EØS-finansieringsordningene.

Tilskuddet til SPK foreslås økt som følge av nedgang i premieinntektene.

Kommunene mottar en andel av inntektene fra salg av nye tillatelser og kapasitetsvekst i oppdrettsnæringen. Store deler av kommunenes andel fra tidligere runder med vekst kommer først til utbetaling i 2016.

Anslagene for utgifter på Lånekassens støtteposter øker, hovedsakelig som følge av flere mottakere av grunnstipend og økte avskrivninger ved uførhet og død.

Utgiftene til omsorgssentrene for enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger (EMA) øker fordi anslått gjennomsnittlig belegg er oppjustert. Det skyldes at færre flytter fra omsorgssentrene til mottak enn tidligere lagt til grunn, samt noe lavere bosettingsprognose for EMA under 15 år.

Utgiftene til bostøtte anslås å øke fordi det forventes at flere husstander vil få bostøtte, og at det vil bli utbetalt en høyere gjennomsnittlig bostøtte per mottaker enn forventet. Dette skyldes bl.a. at det er flere personer uten trygdeytelser som har rett til bostøtte enn tidligere anslått. Samtidig har antallet bosatte flyktninger som forventes å motta bostøtte økt.

På grunn av svekket norsk krone mot euro, øker utgiftene til internasjonale kontingenter under EUs rammeprogram for forskning.

Regjeringen foreslår et engangstilskudd på 250 mill. kroner til vedlikehold og rehabilitering av kommunale veier, bygg og anlegg på Sør- og Vestlandet. Hensikten er å bidra til økt aktivitet i områder som er særlig rammet av nedgangen i petroleumsrelaterte næringer. Tilskuddet fordeles til kommuner i Aust- og Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal med høyere andel arbeidsledige enn landsgjennomsnittet.

Utgiftene til refusjonsordningen for kommunale utgifter til barneverntiltak til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger øker fordi prognosen for bosetting av EMA over 15 år er økt.

Regjeringen foreslår til sammen 257 mill. kroner til økt vedlikehold, fornying samt miljø- og sikkerhetstiltak og mindre investeringstiltak på veg og jernbane på Sør- og Vestlandet. Tiltakene er en del av Regjeringens innsats for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris.

Deler av tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk skal notifiseres til ESA separat. Dette medfører at flere fartøy antas å forbli i NOR-registeret ut 2016 framfor å flagge om til NIS-registeret. Dette øker bevilgningsbehovet i 2016.

Det foreslås å bevilge 65 mill. kroner til ordninger for å utvikle lav- og nullutslippsløsninger i innenriks skipsfart.

Bevilgningen til petroleumsforskning (DEMO 2000) foreslås økt. Programmet retter seg spesielt mot leverandørindustrien.

Regjeringen foreslår 1 000 flere tiltaksplasser for ledige i andre halvår. Videre foreslås det endringer i permitteringsregelverket med virkning fra 1. juli; bl.a. utvides maksimal periode med dagpenger under permittering fra 30 til 49 uker.

Utgiftene til folketrygdens stønadsordninger (ekskl. dagpenger mv.) nedjusteres samlet sett med vel 0,6 mrd. kroner. Anslagene inkluderer effekten av at lønnsvekstanslaget og anslått effekt av G-reguleringen nå er lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Utgiftene til uføretrygd oppjusteres med 0,7 mrd. kroner, mens utgiftene til alderspensjon nedjusteres med 0,6 mrd. kroner. Utgiftene til sykepenger og foreldrepenger nedjusteres hver med om lag 0,3 mrd. kroner.

Regjeringen foreslår et engangstilskudd på 50 mill. kroner til vedlikeholdstiltak i helseforetakene. Hensikten er å bidra til økt aktivitet i områdene på Sør- og Vestlandet der arbeidsledigheten har økt mest.

Anslaget for pensjonskostnadene for helseforetakene er nedjustert med 4 550 mill. kroner. Pensjonspremien er også noe nedjustert. Samlet innebærer dette at helseforetakene må betale ned mindre driftskreditter enn det som lå inne i saldert budsjett.

Det forventes at en større andel av inntektene fra kapasitetsvekst i oppdrettsnæringen enn tidligere antatt blir innbetalt i 2016.

Lavrisikolåneordningen under Innovasjon Norge var opprinnelig ikke budsjettert med utbytte, men ordningen har gått bedre enn forventet, og det antas nå et utbytte over ordningen på nærmere 200 mill. kroner i 2016.

Utbyttet fra Posten Norge AS foreslås redusert. Negativt konsernresultat etter skatt i 2015 innebærer at det i tråd med gjeldende utbyttepolitikk ikke legges opp til utbytte fra selskapet i 2016.

På grunn av lavere kvotepris reduseres anslaget for forventede salgsinntekter fra norske klimakvoter.

Under Nærings- og fiskeridepartementet foreslås inntektene redusert som følge av nedjusterte anslag på utbytter. Den største reduksjonen skyldes at det ikke foreslås utbytte fra Statkraft. Det samlede utbytteanslaget for børsnoterte selskaper øker.

De enkelte forslagene er nærmere omtalt i kapittel 2 i denne proposisjonen.

Tiltak mot ledighet

Regjeringen er opptatt av å sikre høy sysselsetting og lav ledighet. Budsjettet for 2016 inneholder en sterk satsing på investeringer i infrastruktur, forskning og innovasjon. Dette vil redusere næringslivets transportkostnader, styrke nyskapingen og heve kompetansen i befolkningen. Redusert selskapsskatt vil fremme investeringer i norsk næringsliv og legge grunnlaget for økt sysselsetting. Dette er viktige tiltak for å styrke Norges vekstevne og for å oppnå en vellykket omstilling av norsk økonomi. Som en del av budsjettforslaget for 2016 og tilleggsnummeret om økt antall asylankomster la Regjeringen fram en tiltakspakke på 4 mrd. kroner. Pakken består av midlertidige tiltak rettet mot områder som i særlig grad merker konsekvensene av lavere vekst. Det ble foreslått en rekke tiltak innenfor vedlikehold og bygg, samt innovasjon og næring. I tillegg ble det foreslått flere tiltaksplasser.

Regjeringen foreslår nå nye tiltak mot ledighet på over 900 mill. kroner. Hovedtyngden av tiltakene er rettet mot bygg- og anleggsbransjen, samt verfts- og leverandørnæringen, på Sør- og Vestlandet. De største tiltakene gjelder tilskudd til vedlikehold i kommunene, vedlikehold og investeringer i veg og jernbane, tilskudd til grønn skipsfart, vedlikehold av sykehusbygg, DEMO 2000 og flere tiltaksplasser. Tiltakene er midlertidige og innrettet slik at de både skal kunne settes raskt i gang og reverseres. En oversikt over tiltakene er gitt i tabell 1.2.

Tabell 1.2 Tiltak mot ledighet

Mill. kroner

Engangstilskudd til kommunalt vedlikehold på Sør- og Vestlandet

250,0

Vedlikehold og investeringstiltak på riksveger

150,0

Vedlikehold og fornying på Sørlandsbanen mv.

74,5

Grønn skipsfart

65,0

Engangstilskudd til vedlikehold av sykehusbygg

50,0

Petroleumsforskning (DEMO 2000)

50,0

Arbeidsmarkedstiltak – økt antall tiltaksplasser

41,8

Sikkerhets- og miljøtiltak på jernbanestrekninger på Sør- og Vestlandet

32,0

Tilskudd til forberedende tiltak ifm. Sykkel-VM 2017

21,0

Tiltak etter uværet Synne

21,0

Forskningsfartøy – nytt og oppgradert utstyr for datainnhenting

20,0

Opprydding Stavanger havn

20,0

Bygningsmessige tiltak – NIBIO (Særheim)

18,5

Modernisering av utstyrsparken ved universiteter og høyskoler på Sør- og Vestlandet

15,9

Økt ramme for regionale forskningsfond til Sør- og Vestlandet

15,9

Styrking av Kompetanse+ arbeid (tidl. BKA)

15,0

Stimuleringsmidler for økt fullføring til fagbrev

15,0

Anskaffelse av to arbeidsbåter til transport av Kystverkets fagarbeidere

15,0

Opprydding etter flom og fjerning av eierløse blåskjellanlegg

12,0

Økte muligheter for å ta utdanning på deltid med dagpenger

10,0

Prosjektering av nytt fengsel i Agder

10,0

Nye studieplasser innen praktisk-pedagogisk utdanning på UiB, UiS, HiB og HSH

8,9

Sum

931,6

Kilde: Finansdepartementet

1.3 Statsbudsjettets stilling

Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet var på 209,0 mrd. kroner i saldert budsjett. Nå anslås underskuddet til 215,9 mrd. kroner. Da inngår de samlede endringene i budsjettet så langt i år, nye anslag for skatter og avgifter og renter på statens gjeld og kontantbeholdning mv., og forslag om endrede bevilgninger i denne proposisjonen.

Statsbudsjettets stilling framgår av tabell 1.3 og 1.4.

Tabell 1.3 Statsbudsjettets og Statens pensjonsfonds inntekter og utgifter utenom lånetransaksjoner. Mill. kroner

Regnskap 2015

Saldert budsjett 2016

RNB 2016

1.

Statsbudsjettets stilling

A Statsbudsjettets inntekter i alt

1 227 409

1 252 490

1 174 855

A.1 Inntekter fra petroleumsvirksomhet

247 212

233 087

161 687

A.2 Inntekter utenom petroleumsvirksomhet

980 197

1 019 403

1 013 168

B Statsbudsjettets utgifter i alt

1 194 464

1 257 397

1 259 079

B.1 Utgifter til petroleumsvirksomhet

28 955

29 000

30 000

B.2 Utgifter utenom petroleumsvirksomhet

1 165 509

1 228 397

1 229 079

Statsbudsjettets oljekorrigerte overskudd (A.2-B.2)

-185 312

-208 994

-215 911

+

Overført fra Statens pensjonsfond utland

186 063

208 994

215 911

=

Statsbudsjettets overskudd før lånetransaksjoner

751

0

0

2.

Statens pensjonsfond

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet (A.1-B.1), overføres til Statens pensjonsfond utland

218 256

204 087

131 687

-

Overført til statsbudsjettet

186 063

208 994

215 911

+

Renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond

192 008

209 600

201 450

=

Overskudd i Statens pensjonsfond

224 201

204 693

117 226

3.

Statsbudsjettet og Statens pensjonsfond

Samlet overskudd

224 953

204 693

117 226

Kilde: Finansdepartementet

Tabell 1.4 Statsbudsjettets lånetransaksjoner og finansieringsbehov. Mill. kroner

Regnskap for 2015

Saldert

budsjett

2016

RNB 2016

Lånetransaksjoner utenom petroleumsvirksomheten

Utlån, aksjetegning mv.

162 240

150 962

149 706

– Tilbakebetalinger

126 087

96 532

99 218

– Statsbudsjettets overskudd

751

0

0

= Netto finansieringsbehov

35 402

54 430

50 489

+ Gjeldsavdrag

59 919

0

0

= Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov

95 321

54 430

50 489

Kilde: Finansdepartementet

Statsbudsjettets netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 131,7 mrd. kroner, som er 72,4 mrd. kroner lavere enn i saldert budsjett. Reduksjonen i kontantstrømmen skyldes bl.a. at skatte- og avgiftsinntektene fra petroleumsvirksomhet er redusert med 41,0 mrd. kroner. Videre er inntektene fra SDØE redusert med netto 31,4 mrd. kroner.

Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten overføres til Statens pensjonsfond utland. Det tilbakeføres deretter midler fra Statens pensjonsfond utland til statsbudsjettet til å dekke det oljekorrigerte budsjettunderskuddet. Siden anslaget for det oljekorrigerte underskuddet overstiger anslaget for netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten, anslås nettoavsetningen i Statens pensjonsfond utland for 2016 til -84,2 mrd. kroner. Samlede renteinntekter og utbytte i Statens pensjonsfond anslås å utgjøre 201,5 mrd. kroner, hvorav 194,0 mrd. kroner fra utenlandsdelen av fondet. Samlet sett forventes dermed Statens pensjonsfond å få et overskudd på 117,2 mrd. kroner i 2016.

Den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 7 361 mrd. kroner ved utgangen av 2016. Av dette er 7 150 mrd. kroner i Statens pensjonsfond utland. En endelig fastsettelse av tilbakeføringen til statsbudsjettet fra Statens pensjonsfond utland vil bli foreslått i forbindelse med nysalderingen.

Staten lånefinansierer ikke utgifter til drift, investeringer eller overføringer til private, kommuner og fylkeskommuner. Det oljekorrigerte underskuddet, hvor disse utgiftene inngår, finansieres av en overføring fra Statens pensjonsfond utland. Statsbudsjettet gjøres dermed opp i balanse før lånetransaksjoner.

Statsbudsjettets lånetransaksjoner omfatter blant annet utlån til husholdninger og næringsliv, salg og kjøp av aksjer og innskudd i foretak og fond. Statsbudsjettets brutto finansieringsbehov for 2016 anslås nå til 50,5 mrd. kroner, jf. tabell 1.4. Reduksjonen i finansieringsbehovet på netto 3,9 mrd. kroner skyldes hovedsakelig endringer under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse og lånetransaksjoner under Statens lånekasse for utdanning. Utlånene under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse anslås 1,4 mrd. kroner lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016, mens tilbakebetalingene anslås 1,6 mrd. kroner høyere. Under Lånekassen øker tilbakebetalingene med om lag 1 mrd. kroner.

Statens faktiske lånebehov og forslag om lånefullmakter kan avvike fra brutto finansieringsbehov i tabell 1.4. Ved forslag om opptak av statlige lån og lånefullmakter korrigeres det for enkelte lånetransaksjoner som inngår i brutto finansieringsbehov i tabell 1.4, men som ikke har likviditetseffekt. Dette gjelder blant annet opprettelse av og endringer i fond som er avsatt for framtidige tilskudd.

1.4 Anmodningsvedtak

I denne proposisjonen omtales følgende anmodningsvedtak:

Anmodningsvedtak nr. 357, 25. februar 2014 (Barne- og likestillingsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen nedsette et bredt sammensatt utvalg som skal foreslå egnede og konkrete tiltak som styrker grunnleggende rettigheter til personer med utviklingshemming sin autonomi, privatliv, familieliv og samfunnsdeltakelse. Mandatet til utvalget må inkludere mål, tiltak, kompetanse, rettsikkerhet, økonomi og styringssystem som sikrer at nasjonale politiske mål innfris.»

Anmodningsvedtak nr. 382, 3. februar 2015 (Klima- og miljødepartementet):

«Stortinget ber regjeringen utarbeide en handlingsplan for en giftfri hverdag. Handlingsplanen må inkludere tiltak mot miljøgifter både nasjonalt og internasjonalt, tiltak for økt tilsyn og kontroll, forbrukerinformasjon og bransjedialog.»

Anmodningsvedtak nr. 383, 3. februar 2015 (Klima- og miljødepartementet):

«Stortinget ber regjeringen arbeide for raskest mulig internasjonal regulering og forbud mot de farligste ikke-regulerte giftstoffene i produkter tilgjengelig i Norge, basert på oppdaterte faglige anbefalinger fra Miljødirektoratet. I tillegg bes regjeringen om å arbeide internasjonalt for at alle produkter som inneholder skadelige kjemikalier, skal ha en innholdsdeklarasjon som viser hvilke stoffer og mengden av disse som produktene inneholder.»

Anmodningsvedtak nr. 416, 12. februar 2015 (Nærings- og fiskeridepartementet):

«Stortinget ber regjeringen fremme forslag til virkemidler for å bedre konkurransen og effektiviteten i dagligvaremarkedet.»

Anmodningsvedtak nr. 604, 8. juni 2015 (Justis- og beredskapsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen fremme en sak for Stortinget med en opptrappingsplan for kriminalomsorgen innen våren 2016. Denne opptrappingsplanen må inneholde en konkret og realistisk plan for utbygging av norsk fengselskapasitet, samt utfasing av eldre og ufunksjonelle fengselsbygg, slik at dagens kapasitetsutfordringer løses i overensstemmelse med utfordringene skissert i Meld. St. 12 (2014–2015), tilsvarende minimum netto 500 nye plasser, innen utgangen av 2020.»

Anmodningsvedtak nr. 623, 8. juni 2015 (Barne- og likestillingsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen om å fremme forslag om en forpliktende og helhetlig opptrappingsplan som skal redusere forekomsten av vold i nære relasjoner samt styrke ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep etter modell fra opptrappingsplanen for psykisk helse. Planen må sikre tverrfaglig bredde i tiltakene, god samordning, samt langsiktig forpliktelse til økt finansiering og øremerkede midler.»

Anmodningsvedtak nr. 682, 15. juni 2015 (Nærings- og fiskeridepartementet):

«Stortinget ber regjeringen, i forbindelse med statsbudsjettet for 2016, legge frem forslag om et havbruksfond som skal fordele kommunenes og fylkeskommunenes inntekter fra vederlagene fra nye konsesjoner og vekst på eksisterende, samt legge fram en vurdering av de mest tjenlige fordelingsnøklene for å sikre en rimelig fordeling av inntektene til alle kommuner og fylkeskommuner med oppdrettsvirksomhet.»

Anmodningsvedtak nr. 800, 17. juni 2015 (Kommunal- og moderniseringsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen om å foreta en utredning av om bostøtteordningen bør gjøres gjeldende for personer bosatt i bokollektiver.»

Anmodningsvedtak nr. 86, 28. november 2015 (Kunnskapsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2016 komme tilbake til Stortinget med et konkret opplegg for å innføre 11 måneders studiestøtte med start i 2017 og opptrapping mot 2020.»

Anmodningsvedtak nr. 87, 28. november 2015 (Kunnskapsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2016 utrede forslag om differensiert oppholdsbetaling i SFO/AKS etter modell fra barnehagene.»

Anmodningsvedtak nr. 69, 2. desember 2015 (Olje- og energidepartementet):

«Stortinget ber regjeringen forberede opprettelse av Fornybar AS («Greenfund»). Fondet skal sammen med private kunne investere i selskaper som utvikler og benytter grønn teknologi, herunder for eksempel fornybar energi, hydrogen, energilagring, transportløsninger med lave klimatrykk, reduksjon, fjerning, transport og lagring av CO₂, energieffektive industriprosesser, og innrettet slik at selskapet forventes å gi markedsmessig avkastning over tid. Stortinget ber regjeringen utrede hvordan et slikt selskap kan operasjonaliseres når det gjelder investeringsmandat, organisering, budsjettering og om det vil virke utløsende på denne typen investeringer i lys av eksisterende virkemidler, samt om slike investeringer bør begrenses til Norge eller ha globalt mandat, og komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2016. Det tas sikte på at fondet over tid får en forvaltningskapital på 20 mrd. kroner.»

Anmodningsvedtak nr. 68:1, 3. desember 2015 (Justis- og beredskapsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen prioritere arbeidet med rask retur av personer som har fått avslag på sin asylsøknad, og i særdeleshet prioritere retur av grupper der dette vil ha effekt på tilstrømningen fremover. Videre bes regjeringen kontinuerlig sørge for at aktuelle myndigheter har tilstrekkelig med ressurser for å kunne drive et effektivt returarbeid. Regjeringen bes videre om å foreslå at utgifter knyttet til utsendelse av straffedømte utlendinger skilles ut i egen post, som gjøres til en overslagsbevilgning. Herunder bes regjeringen om følgende:

Vurdere endring i forskrift til utlendingsloven for å redusere anketiden fra tre uker, for søkere som åpenbart ikke har beskyttelsesbehov.

Intensivere samarbeid med IOM for å sikre økonomiske incentiver til rask retur av grunnløse asylsøkere.

Utvide 48-timersregelen til å omfatte flere land, der det foreligger et faglig grunnlag for dette, og styrke dialogen med de sentrale returlandene.

Fortsette arbeidet med å differensiere ulike grupper asylsøkere i saksbehandlingen for å sikre raskere returer av personer som ikke har behov for beskyttelse.

Vurdere sentrale sider ved norsk utlendingslovgivning og gjennomgå norsk praksis der Norge har en annen vurdering av beskyttelsesbehovet for ulike nasjonaliteter sammenlignet med praksis i land det er naturlig å sammenligne oss med. Regjeringen bes fortløpende vurdere forslag til lovendringer, forskriftsendringer og justere aktuelle instrukser med sikte på å oppnå innstramminger.

Sikre en effektiv ID-avklaring og samarbeide med nærstående land om dette.

Opprette en hurtigfil for asylsøkere som blir tatt for kriminelle handlinger (som f.eks. besittelse og salg av narkotika), der søknaden behandles raskt og søkeren returneres til opprinnelseslandet ved avslag.»

Anmodningsvedtak nr. 96, 3. desember 2015 (Kommunal- og moderniseringsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen fortløpende vurdere behovet for å øke rammen til Husbanken.»

Anmodningsvedtak nr. 102, 3. desember 2015 og likelydende vedtak nr. 320, 15. desember 2015 (Samferdselsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen vurdere behovet for økte bevilgninger til Redningsselskapet i revidert nasjonalbudsjett 2016.»

Anmodningsvedtak nr. 141 a), 8. desember 2015 (Landbruks- og matdepartementet):

«Stortinget ber Regjeringen legge fram i revidert nasjonalbudsjett for 2016 positive virkemidler for kommunene som vil gjøre det enklere å unngå utbygging av dyrka mark.»

Anmodningsvedtak nr. 218, 11. desember 2015 (Nærings- og fiskeridepartementet):

«Stortinget ber regjeringen styrke Konkurransetilsynets innsats overfor dagligvaremarkedet, og hvis behov, på egnet måte komme tilbake til Stortinget med forslag til endringer av konkurranseloven.»

Anmodningsvedtak nr. 436:2, 12. januar 2016 (Justis- og beredskapsdepartementet):

«Stortinget ber regjeringen om å legge til rette for at kommunene kan tilby gratis kjernetid i barnehager til barn av familier som har fått opphold. I forbindelse med integreringsmeldingen bes regjeringen legge frem forslag som gjør at barn av familier som har stor sannsynlighet for opphold, også kan tilbys gratis kjernetid i barnehage, herunder vurdere tilbudet til 2- og 3-åringer.»

2 Forslag under det enkelte departement

2.1 Utenriksdepartementet

Programområde 02 Utenriksforvaltning

Kap. 100 Utenriksdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

I mai 2016 ble biltjenestene i Utenriksdepartementet og Forsvarsdepartementet innlemmet i Regjeringens biltjeneste. Det foreslås å redusere kap. 100, post 01 med 2,9 mill. kroner, mot tilsvarende utgiftsøkninger under kap. 20, post 01 og kap. 21, post 01.

For å dekke økte utgifter til spesialutsendingene på utlendingsfeltet foreslås det at bevilgningen under kap. 100, post 01 økes med 3 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon under Justis- og beredskapsdepartementets kap. 490, post 72.

Samlet foreslås bevilgningen under kap. 100, post 01 økt med 0,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Ved innføringen i 2015 av nøytral merverdiavgift i staten ble bevilgningen på posten redusert. En gjennomgang viser at uttrekket på posten var for høyt. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 3 mill. kroner.

Kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner

Post 90 Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

Norge skal innbetale 110 mill. USD til Asian Infrastructure Investment Bank (AIIB) over fem år, hvorav 22 mill. USD i 2016.

På grunn av svekket kronekurs foreslås det å øke kap. 116, post 90 med 17,6 mill. kroner for å kunne innfri Norges forpliktelse i 2016.

Kap. 117 EØS-finansieringsordningene

EØS-finansieringsordningene 2009–2014

Post 75 EØS-finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres

Post 76 Den norske finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningene til EØS-finansieringsordningene (2009–2014) med samlet 414,1 mill. kroner. Norge, Island og Liechtenstein har forpliktet seg til å stille til rådighet inntil 1,8 mrd. euro gjennom EØS-finansieringsordningene i perioden 2009–2014.

Våren 2015 viste det seg at flere prosjekter under 2009–2014 ordningen var forsinket og ikke ville bli ferdigstilt innen ordinær frist. EØS-landene besluttet i 2015 å forlenge fristen for når enkelte prosjekter må være gjennomført for å få støtte, fra april 2016 til april 2017. Landene har mot slutten av 2015 gitt oppdaterte anslag for prosjektene.

Bevilgningen på kap. 117, post 75 foreslås økt med 257,4 mill. kroner.

Bevilgningen på kap 117, post 76 foreslås økt med 156,6 mill. kroner.

EØS-finansieringsordningene 2014–2021

Post 77 (Ny) EØS-finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres

Post 78 (Ny) Den norske finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres

Avtale om nye EØS-finansieringsordninger 2014–2021 ble underskrevet av Europakommisjonen og giverlandene i juli 2015. Samtykke til ratifikasjon av avtalen er forelagt Stortinget i Prop. 119 S (2015–2016).

Administrative kostnader i 2016 anslås til 81,8 mill. kroner og dekkes innenfor den samlede rammen for ordningene. Av dette gjelder om lag 75 mill. kroner ordningenes sekretariat i Brussel, Financial Mechanism Office (FMO). Resterende beløp gjelder i hovedsak administrative utgifter i Utenriksdepartementet. Det forventes ikke utbetalinger av tilskuddsmidler under de nye EØS-ordningene i 2016.

Det foreslås 45 mill. kroner på kap. 117, post 77 (ny).

Det foreslås 37 mill. kroner på kap. 117, post 78 (ny).

Kap. 118 Nordområdetiltak mv.

Post 71 Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv.

Bevilgningen under kap. 118, post 71 Støtte til utvikling av samfunn, demokrati og menneskerettigheter mv. omfatter blant annet støtte til en demokratisk utvikling i Nord-Kaukasus, fred- og forsoningsprosjekter mellom den gresk- og tyrkiskkypriotiske befolkningen på Kypros, frivillige bidrag til reformarbeidet i Europarådet mv. Det foreslås at bruksområdet for posten utvides til også å omfatte sekondering av sivilt og militært personell knyttet til sårbare stater, stabiliseringsinnsats og sikkerhetssektorreform.

Programområde 03 Internasjonal bistand

På poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det økninger på til sammen 129,3 mill. kroner, og tilsvarende reduksjoner.

Endringsforslagene skyldes i hovedsak avtalen med Iran om kjøp av uran til sivile formål (54,9 mill. kroner), økte byggekostnader for forskningsskipet Dr. Fridtjof Nansen på grunn av svekket norsk krone (21 mill. kroner), samt justering av bidrag til enkelte FN-organisasjoner (25 mill. kroner) og Verdensbanken (25 mill. kroner).

Kap. 150 Bistand til Afrika

Post 78 Regionbevilgning for Afrika, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 24 mill. kroner. Reduksjonen er knyttet til ikke-avtalefestede regionale tiltak som bl.a. Nilen-initiativet, og til et regionalt afrikansk program for hiv, aids, reproduktiv helse og rettigheter.

Kap. 152 Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika

Post 78 Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres

Norge inngikk i desember 2015 avtale om betaling av inntil 6,3 mill. USD for leveranse av uran til sivile formål fra Kasakhstan til Iran.

Samlet foreslås det økte utgifter på 54,9 mill. kroner, fordelt på kap 152, post 78 og kap. 164, post 72.

Bevilgningen på kap.152, post 78 foreslås økt med 28 mill. kroner.

Kap. 160 Sivilt samfunn og demokratiutvikling

Post 70 Sivilt samfunn, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 12,8 mill. kroner. Reduksjonen vil innebære noe redusert tilskudd til internasjonale organisasjoner og nettverk.

Kap. 161 Næringsutvikling

Post 75 Norfund – tapsavsetting

Post 95 Norfund – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

For å finansiere økninger på andre poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det å redusere bevilgningen på post 75 med 5,5 mill. kroner og bevilgningen på post 95 med 16,5 mill. kroner.

Samlet foreslås det reduksjoner på 22 mill. kroner i bevilgningene til Norfund.

Kap. 164 Fred, forsoning og demokrati

Post 72 Global sikkerhet, utvikling og nedrustning, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås økt med 26,9 mill. kroner, jf. omtale under kap.152, post 78.

Kap. 165 Forsking, kompetanseheving og evaluering

Post 45 Større nyanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det nye forskningsskipet Dr. Fridtjof Nansen er under bygging. Byggekostnadene ble ved kontraktsinngåelsen i 2013 beregnet til 527 mill. kroner, men vil på grunn av svekket krone bli høyere. Noe av kostnadsøkningen dekkes inn gjennom endringer som har gitt besparelser og gjennom dagbøter som følge av forsinket levering. Det er ventet at skipet ferdigstilles høsten 2016.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 21 mill. kroner.

Post 70 Forskning, kan overføres

For å finansiere økninger på andre poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 10 mill. kroner.

Kap. 166 Miljø og bærekraftig utvikling mv.

Post 72 Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres

For å finansiere økninger på andre poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 13,4 mill. kroner. Reduksjonen er knyttet til ikke-avtalefestede prosjekter, bl.a. FNs bosettingsprogram.

Post 74 Fornybar energi, kan overføres

For å finansiere økninger på andre poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,8 mill. kroner. Reduksjonen er knyttet til ikke-avtalefestede prosjekter.

Kap. 167 Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA)

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Etter OECDs regelverk kan visse typer oppholdsutgifter til asylsøkere og flyktninger i Norge klassifiseres som utviklingshjelp (ODA) og belastes bistandsbudsjettet. De ODA-godkjente flyktningutgiftene i 2016 anslås nå 10,3 mill. kroner lavere enn i Saldert budsjett 2016.

Det vises til nærmere omtale av bevilgningene under Kunnskapsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Barne- og likestillingsdepartementet.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 10,3 mill. kroner.

Kap. 169 Global helse og utdanning

Post 70 Global helse, kan overføres

For å finansiere økninger på andre poster innenfor bistandsbudsjettet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 35 mill. kroner. Reduksjonen er bl.a. knyttet til Unitaid.

Kap. 170 FN-organisasjoner mv.

Post 78 Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres

Bevilgningen på kap. 170, post 78 gjelder andelen av pliktige bidrag til internasjonale organisasjoner som kan rapporteres som offisiell bistand (ODA). Ved Stortingets behandling av 2016-budsjettet ble bevilgningen redusert med 25 mill. kroner fra Regjeringens budsjettforslag. Reduksjonen medfører at det ikke er mulig å dekke alle pliktige bidrag til internasjonale organisasjoner.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 25 mill. kroner.

Kap. 171 Multilaterale finansinstitusjoner

Post 70 Verdensbanken, kan overføres

Ved Stortingets behandling av 2016-budsjettet ble bevilgningen på posten redusert med 25 mill. kroner fra Regjeringens budsjettforslag. Reduksjonen medfører at det ikke er mulig å innfri avtalefestet bidrag til Verdensbanken.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 25 mill. kroner.

Post 71 Regionale banker og fond, kan overføres

Kapitaløkningene i de fleste utviklingsbankene er avtalt i utenlandsk valuta, deriblant kapitaløkningen i Den afrikanske utviklingsbanken (AfDB) som Norge har forpliktet seg til.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 3,4 mill. kroner til å dekke merutgifter som følge av endrede valutakursforutsetninger.

2.2 Kunnskapsdepartementet

Kap. 200 Kunnskapsdepartementet

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Norge deltar i EU-programmet ISA² (Interoperability solutions and common frameworks for European public administrations, businesses and citizens as a means for modernising the public sector). For å dekke Kunnskapsdepartementets andel av utgiftene til programmet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 350 000 kroner.

Økningen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren i Hægebostad (kap. 283, post 50), Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett knyttet til Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner for kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

Kap. 222 Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat

Post 01 Driftsutgifter

Samisk videregående skole i Karasjok har fått økt husleie til Statsbygg som følge av et tilbygg for byggfag og ombygging av spesialrom. For å dekke deler av den økte husleien foreslås det å øke bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på post 45.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på post 01. Se omtale under post 01.

Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 64 Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

Endrede prognoser viser et anslått merbehov til grunnskoleopplæring på 52 mill. kroner og et anslått mindrebehov til videregående opplæring på 50,7 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 1,3 mill. kroner.

Kap. 3225 Tiltak i grunnopplæringen

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Sammenlignet med anslaget i saldert budsjett gir nye prognoser et økt inntektsanslag på 25,2 mill. kroner. Det meste av økningen skyldes en oppjustering av anslaget for andelen av personer fra ODA-land som har vært i landet i mindre enn 12 måneder, fra 60 pst. til 65 pst. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 25,2 mill. kroner.

Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Tilskudd rettet mot permitterte og oppsagte lærlinger

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Nedgangstider i enkelte næringer fører til at antall permitterte og oppsagte lærlinger stiger. Regjeringen vil gi fylkeskommunene et midlertidig øremerket tilskudd slik at lærlinger som har fått avbrutt opplæringen, raskt kan få en ny læreplass. Det kan være aktuelt å bruke noe av midlene på å styrke fylkeskommunenes kapasitet til å gi gode tilbud om å fullføre til fagbrev gjennom Vg3 i skole. Fylker der ledigheten har økt mest, vil bli prioritert. Det foreslås 15 mill. kroner til dette tilskuddet.

Utvidet forsøk med gratis deltidsplass i SFO

Det er bevilget 20 mill. kroner til utvidet forsøk med gratis deltidsplass i SFO. Forsøkene starter høsten 2016, og det gir et behov for 10 mill. kroner i 2016 til dette. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 10 mill. kroner i 2016.

Tilskuddsmottakere

Kunnskapsdepartementet vil innenfor bevilgningen på posten gi et tilskudd på 2,5 mill. kroner til WorldSkills Norway. Midlene skal benyttes til deltakelse i yrkes-EM i Gøteborg, arrangering av yrkes-NM 2016 i Bergen og andre tiltak som kan øke interessen for og rekrutteringen til fag- og yrkesopplæring.

Kunnskapsdepartementet vil innenfor bevilgningen på posten gi et tilskudd til Folkehøgskolerådet på 300 000 kroner for å utføre koordinerende oppgaver ved bruk av folkehøyskoler i arbeidet med bosetting av unge flyktninger.

Kunnskapsdepartementet vil innenfor bevilgningen på posten gi et tilskudd til Norsk Folkemuseum på 700 000 kroner for forvaltning av nettstedet minstemme.no fra 1. august 2016. Minstemme.no er et supplerende undervisningsopplegg som skal fremme demokrati og deltakelse i barnehage og skole. Forvaltningsansvaret har til nå ligget hos Senter for IKT i utdanningen, men overføres fra 1. august 2016 til Eidsvoll 1814, som er en avdeling av Norsk Folkemuseum. Norsk Folkemuseum er en stiftelse som mottar årlige tilskudd over Kulturdepartementets kap. 328, post 70.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 5 mill. kroner.

Post 22 Videreutdanning for lærere og skoleledere

Omprioritering for kunnskapsbasert omstilling på Sør- og Vestlandet

Det er i 2016 bevilget 100 mill. kroner til stipender for at ansatte i undervisningsstillinger uten godkjent lærerutdanning kan ta praktisk pedagogisk utdanning (PPU/PPU-Y) eller yrkesfaglærerutdanning (YFL). Det er et mindrebehov for stipender på til sammen 40,8 mill. kroner. Samtidig er det økt behov for tiltak for å avhjelpe arbeidsledighet og medvirke til kunnskapsbasert omstilling på Sør- og Vestlandet. I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å omprioritere 40,8 mill. kroner av de opprinnelige stipendmidlene til henholdsvis flere studieplasser i PPU og omstilling gjennom investeringer i vitenskapelig utstyr til universiteter og høyskoler på Sør- og Vestlandet, samt økt bevilgning til de regionale forskningsfondene. Se omtale under kap. 260, post 50, kap. 281, post 45, kap. 287, post 60 og kap. 2410, post 50 og post 72.

Videreutdanning for lærere – Kompetanse for kvalitet

Over 10 000 lærere har søkt om videreutdanning innenfor strategien Kompetanse for kvalitet i 2016. Skoleeier har godkjent 6 635 søknader, av disse er 4 419 søknader i de prioriterte fagene engelsk, matematikk og norsk. Måltallet for antall deltakere har siden høsten 2015 vært 5 050, som i utgangspunktet gir mulighet til å gi 5 300 lærere tilbud med en forutsetning om fem pst. frafall, jf. Prop. 1 S (2015–2016) for Kunnskapsdepartementet. Regjeringen foreslår å øke antall studieplasser slik at om lag 5 600 lærere får tilbud om videreutdanning i studieåret 2016–17. Med dette vil så mange som mulig av de som har søkt innenfor matematikk, norsk og engelsk få tilbud. Budsjetteffekten av dette er 40 mill. kroner i 2016.

Dagens måltall på 5 050 studieplasser anslås å innebære et mindrebehov på 80 mill. kroner i 2016 til strategien Kompetanse for kvalitet. Mindrebehovet skyldes hovedsakelig lavere utgifter til å finansiere studieplasser enn antatt, og at satsene i ordningen ikke er prisjustert. Med Regjeringens forslag om å gi flere lærere tilbud anslås mindrebehovet til 40 mill. kroner.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 80,8 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

I Prop. 1 S (2015–2016) for Kunnskapsdepartementet ble det informert om at midlene på posten skal brukes til å prøve ut tiltak for bedre gjennomføring i videregående opplæring ved hjelp av effektevaluering. Midlene blir tildelt til utvalgte fylkeskommuner og forskningsmiljø etter konkurranse. Da budsjettforslaget ble lagt fram, ble det lagt til grunn at forskningen skulle settes i gang høsten 2016, og at de resterende midlene skulle brukes til å avslutte dagens ordning med stimuleringstilskudd til fylkeskommunenes arbeid mot frafall våren 2016. Gjennom anbudsprosessen med forskningsmiljøene har det kommet fram at det er nødvendig å starte planleggingen og forberedelsene av tiltakene som skal prøves ut tidligere. Alle midlene på posten må derfor brukes på forsknings- og utviklingsprosjektene i 2016.

Post 62 Tilskudd til økt lærertetthet

Den fireårige ordningen med økt lærertetthet på ungdomstrinnet startet skoleåret 2013–14 og løper ut skoleåret 2016–17. Tilskuddet går til kommuner som skoleåret 2011–12 hadde en gjennomsnittlig gruppestørrelse på over 20 elever per lærer i ordinær undervisning på ungdomstrinnet, og grunnskolepoeng under snittet for landet.

Kunnskapsdepartementet har bedt Utdanningsdirektoratet om å lyse ut et forskningsoppdrag som evaluerer effekten av å tildele ekstra midler til økt lærertetthet på 8.-10. trinn. Hensikten med evalueringen er å få svar på om denne tilskuddsordningen har en effekt på elevenes læringsutbytte, samt eventuelt andre utfallsmål som læringsmiljø. Evalueringen er forventet å være ferdig i løpet av 2017.

Post 63 Tidlig innsats i skolen gjennom økt lærerinnsats på 1.-4. trinn

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2016 ble bevilgningen økt med 320 mill. kroner fra høsten 2016. Fordelingen av disse midlene ses i sammenheng med de 370,4 mill. kronene på posten som i 2016 skal fordeles på 100 kommuner som har flere elever per lærer enn landssnittet. Fra og med 2017 tas det sikte på at alle midlene, totalt 690,4 mill. kroner i 2016, skal fordeles etter grunnskolenøkkelen i inntektssystemet til kommunene. Alle kommuner skal motta midler. Midlene til forskningsprosjektet om effekter av økt lærerinnsats, LÆREEFFEKT, omfattes ikke av den nye fordelingen. Den økte bevilgningen på 320 mill. kroner skal i 2016 fordeles på en slik måte at hver kommune mottar det den ville mottatt om hele beløpet på 690,4 mill. kroner ble fordelt etter grunnskolenøkkelen.

Kap. 227 Tilskudd til særskilte skoler

Post 77 Tilskudd til Lycée International de Saint-Germain-en-Laye

Lycée International har mistet godkjenningen til å drive friskole med rett til statstilskudd etter utløpet av skoleåret 2015–16. Dette skyldes en rekke brudd på friskoleloven. Stortinget bevilget 2,4 mill. kroner til skolen i 2016 på en ny tilskuddspost kap. 227, post 77, slik at den kan drive videre uten godkjenning i 2016. Et flertall av medlemmene i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen bestående av medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre ba samtidig om at «regjeringen vurderer løsninger slik at skoletilbud som dette kan fortsette videre».

Regjeringen tar ikke sikte på å fremme forslag om at særtilskuddet videreføres utover skoleåret 2016–17. Kunnskapsdepartementet vil varsle skolen om dette, og samtidig gjøre oppmerksom på at den har adgang til å fremme ny søknad om godkjenning etter friskoleloven for oppstart høsten 2017. Dette fordrer at skolen gjør tilpasninger i sin nåværende organisering for å tilfredsstille de krav som loven setter.

Friskoleloven gir hjemmel til å godkjenne norske grunnskoler i utlandet. Godkjenning etter friskoleloven bidrar til å sikre kvaliteten på opplæringen, bl.a. ved at skolene følger norske læreplaner og har norsk som undervisningsspråk. Det er per i dag elleve norske grunnskoler i utlandet som er godkjent etter friskoleloven. Alternativet er skoletilbud som organiseres utenfor friskoleloven. Det finnes ingen fast budsjett- eller regelordning for slike skoler. Statlig finansiering av skoler uten godkjenning vil kunne bidra til å undergrave hensikten med regelverket.

Kap. 228 Tilskudd til frittstående skoler mv.

Post 71 Frittstående videregående skoler, overslagsbevilgning

Ved Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2016 ble det særskilte tilskuddet til musikklinjen ved Oslo By Steinerskole (OBS) økt med 2,1 mill. kroner, sammenlignet med forslaget i Prop. 1 S (2015–2016) for Kunnskapsdepartementet. OBS fikk med dette et særskilt tilskudd på 4,1 mill. kroner. Kongshaug musikkgymnas mottok et særskilt tilskudd på 3,6 mill. kroner. Flertallet i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, bestående av medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, hadde følgende merknad, jf. Innst. 12 S (2015–2016):

«Flertallet forutsetter at bevilgningen til OBS og Kongshaug musikkgymnas likebehandles i kommende budsjetter. Flertallet ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2016 komme tilbake med en vurdering av konsekvenser av likebehandling for skoler med tilsvarende tilbud.»

Kunnskapsdepartementet viser til at alle frittstående videregående skoler, som er godkjent etter friskoleloven, mottar lovfestet tilskudd på grunnlag av gjennomsnittlige utgifter i offentlige videregående skoler. Satsene beregnes for hvert utdanningsprogram. De seks skolene som er godkjent for utdanningsprogrammet musikk, dans og drama mottar ordinært tilskudd for dette faglige tilbudet, noe som sikrer at disse skolene blir likebehandlet tilskuddsmessig etter loven. Kunnskapsdepartementet legger opp til å videreføre det særskilte tilskuddet til Kongshaug Musikkgymnas og Oslo By Steinerskole på samme nivå og med samme fordeling som i 2016. Kunnskapsdepartementet viser i denne sammenheng til at disse to skolene er de eneste friskolene som er godkjent for programområdet musikk, men ikke dans eller drama.

Kap. 231 Barnehager

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51

Regjeringen foreslår å redusere bevilgningen med 8,8 mill. kroner. Av dette skal 3,6 mill. kroner finansiere gratis kjernetid i barnehage for 2- og 3-åringer som er innvilget opphold i Norge, men som fortsatt bor i asylmottak, jf. omtale under kap. 490, post 60.

5,2 mill. kroner av reduksjonen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren i Hægebostad (kap. 283, post 50), Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett knyttet til Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner for kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

I 2016 er det etablert en ordning der barnehageeier kan søke om tilretteleggingsmidler for ansatte som ønsker kompetanseheving. Midlene kan blant annet benyttes til å dekke vikarutgifter når den ansatte er på studiesamling. Utbetalingen for studieåret 2016–2017 vil skje i to omganger, med første utbetaling høsten 2016 og andre utbetaling våren 2017. Det foreslås på denne bakgrunn at Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning på kap. 231, post 21 slik at samlet ramme for gammelt og nytt ansvar ikke overstiger 50 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 252 EUs utdannings- og ungdomsprogram

Post 70 Tilskudd

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 33,4 mill. kroner i 2016, hovedsakelig som følge av endringer i valutakurs.

Kap. 253 Folkehøyskoler

Post 70 Tilskudd til folkehøyskoler

Kristiansand folkehøyskole ble godkjent for oppstart i skoleåret 2015–16, og det ble bevilget 3,4 mill. kroner til skolen i statsbudsjettet for 2015. Ved en feil ble ikke helårseffekten innarbeidet i budsjettforslaget for 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 4,9 mill. kroner.

Kap 257 Kompetanse pluss

Post 70 Tilskudd, kan overføres

Regjeringen mener programmet Basiskompetanse i arbeidslivet (BKA) bør ha et navn som tydeligere kommuniserer tilskuddsordningens rolle som virkemiddel i kompetansepolitikken, ikke minst sett i lys av omstilling i arbeidslivet som krever kompetansepåfyll. Det foreslås derfor å endre navn på programmet til Kompetanse+. Programmet vil bestå av to komponenter Kompetanse+ arbeid (tidligere BKA) og Kompetanse+ frivillighet (tidligere Basiskompetanse i frivilligheten).

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen mener det er viktig å bidra til at voksne som trenger det, får muligheten til å styrke sine grunnleggende ferdigheter og sin tilknytning til arbeidslivet. BKA-ordningen har lagt til rette for at arbeidsgivere kan gi ansatte muligheten til å styrke slike ferdigheter. Synkende investeringer i olje-, verfts-, og leverandørindustrien, særlig på Sør- og Vestlandet, gjør dette ekstra aktuelt i år. Regjeringen foreslår å styrke nye Kompetanse+ arbeid med 15 mill. kroner i 2016.

Den økte flyktningtilstrømningen til Norge høsten 2015 medfører behov for nye og mer fleksible løsninger for opplæring i norsk og i grunnleggende ferdigheter. Flere studieforbund og andre deler av frivilligheten gjør en viktig innsats for norskopplæring av flyktninger, og Regjeringen vil bidra til dette gjennom en styrking av nye Kompetanse+ frivillighet med 5 mill. kroner i 2016.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner i 2016.

Kap. 260 Universiteter og høyskoler

Post 50 Statlige universiteter og høyskoler

Tilbakeføring av midler

Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK) og universitetene er tildelt midler til utprøving av et nytt regelverk for klinisk utprøving av legemidler til mennesker. Enkelte av prosjektkostnadene vil ikke påløpe i 2016, men i senere år. Det foreslås å trekke tilbake 2,2 mill. kroner fra universitetene i 2016, og følgelig redusere bevilgningen på posten.

Kompletterende utdanning – utvikling av utdanningsløp

Kunnskapsdepartementet har i 2016 tildelt midler til utvikling av kompletterende utdanning for flyktninger og andre grupper med ferdig utenlandsk utdanning og/eller arbeidserfaring for å oppnå formell kompetanse som lærer og sykepleier. Det er videre satt av midler til studieplasser innenfor disse fagområdene. Det er behov for tilsvarende utvikling av kompletterende utdanninger innenfor realfags- og teknologiutdanninger. Det foreslås derfor en bevilgning på 2 mill. kroner til dette formålet i 2016.

Samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåinger

Det er for 2016 bevilget 150 mill. kroner til universiteter og høyskoler over kap. 260, post 50 til gjennomføring av strukturreformen i universitets- og høyskolesektoren, jf. Innst. 12 S (2015–2016) og Prop. 1 S (2015–2016). Av disse midlene har Kunnskapsdepartementet tildelt 110 mill. kroner til de fire statlige institusjonene som fusjonerte fra 1. januar. For å kunne støtte opp under sammenslåinger i også den private delen av universitets- og høyskolesektoren foreslår Regjeringen å flytte 2 mill. kroner fra kap. 260, post 50 Statlige universiteter og høyskoler til post 70 Private høyskoler.

Det er flere gjennomførte og mulig kommende sammenslåinger av studentsamskipnader. Det foreslås å flytte 6 mill. kroner fra kap. 260, post 50 til kap. 270, post 74 for også å kunne støtte opp under slike sammenslåinger.

Det foreslås videre å redusere SAKS-bevilgningen over kap. 260, post 50 med 4 mill. kroner i 2016. Reduksjonen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren i Hægebostad (kap. 283, post 50), Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett av Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner på kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

160 studieplasser til PPU

I statsbudsjettet for 2016 er det et mindreforbruk på 40,8 mill. kroner over kap. 226, post 22 til utdanningsstipend for ansatte i undervisningsstillinger uten godkjent lærerutdanning. Regjeringen foreslår å omdisponere midlene til tiltak for å avhjelpe ledighet på Sør- og Vestlandet, hvorav deler av midlene går til studieplasser til praktisk pedagogisk utdanning (PPU) ved institusjoner på Vestlandet. Se omtale under kap. 226, post 22.

Det foreslås å bevilge 6,5 mill. kroner til å opprette 160 studieplasser i PPU over kap. 260, post 50. Studieplassene vil bli fordelt på Universitetene i Stavanger og Bergen, og høyskolene i Bergen og Stord/Haugesund. Se omtale under kap. 2410 for effekter av forslaget på Lånekassens støtteposter.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 260, post 50 med 5,7 mill. kroner.

Post 70 Private høyskoler

Det foreslås å flytte 2 mill. kroner fra kap. 260, post 50 til post 70. Se omtale under kap. 260, post 50.

Kap. 270 Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

Post 74 Tilskudd til velferdsarbeid

Det foreslås å flytte 6 mill. kroner fra kap. 260, post 50 til kap. 270, post 74. Se omtale under kap. 260, post 50.

Kap. 280 Felles enheter

Post 01 Driftsutgifter

Administrasjon av SFU-sentrene

Ordningen med SFU (Sentre for fremragende utdanning) skal bidra til utvikling av fremragende kvalitet i høyere utdanning og synliggjøre at utdanning og forskning er likestilte oppgaver for universiteter og høyskoler. Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) har ansvar for å koordinere, følge opp og synliggjøre ordningen med SFU. Fra og med 2016 vil ordningen utvides med tre til seks nye sentre. Det foreslås derfor å flytte 5 mill. kroner fra kap. 281, post 01 til kap. 280, post 01 til NOKUTs arbeid med å administrere SFU-ordningen.

Studiebarometeret

NOKUT gjennomfører en nasjonal spørreundersøkelse (Studiebarometeret) om studentenes opplevde studiekvalitet på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. Studiebarometeret gjør det mulig å sammenligne studieprogram innenfor og mellom institusjoner, og er et verktøy for studiesøkere som ønsker å finne informasjon om studentenes oppfatninger av kvaliteten. Undersøkelsen skal gjennomføres årlig. Det foreslås å flytte 1,2 mill. kroner knyttet til drift av Studiebarometeret fra kap. 281, post 01 til kap. 280, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 280, post 01 med 6,2 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd til NORDUnet, kan overføres

Kunnskapsdepartementet betaler årlig kontingent til NORDUnet AS. NORDUnet AS organiserer samarbeidet mellom de nordiske forskningsnettene. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2 mill. kroner på grunn av høyere eurokurs enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016.

Kap. 281 Felles tiltak for universiteter og høyskoler

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

NOKUT – Sentre for fremragende utdanning

Det foreslås å flytte 5 mill. kroner fra kap. 281, post 01 til kap. 280, post 01 knyttet til NOKUTs arbeid med å administrere SFU-ordningen. Se omtale under kap. 280, post 01.

NOKUT – Studiebarometeret

Det foreslås å flytte 1,2 mill. kroner fra kap. 281, post 01 til kap. 280, post 01 knyttet til NOKUTs drift av Studiebarometeret. Se omtale under kap. 280, post 01.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 281, post 01 med 6,2 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Vitenskapelig utstyr ved universiteter og høyskoler på Sør- og Vestlandet

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 15,9 mill. kroner i 2016 til modernisering av utstyrsparken ved universiteter og høyskoler på Sør- og Vestlandet. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 226, post 22. Se omtale under kap. 226, post 22.

Omdisponering

Posten omfatter midler til investeringer til større utstyrsinnkjøp og anskaffelser. Det foreslås å redusere posten med 3 mill. kroner. Reduksjonen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren i Hægebostad (kap. 283, post 50), Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett knyttet til Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner for kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 281, post 45 med 12,9 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd til internasjonale programmer

Norge betaler årlig kontingent knyttet til Nordisk avtale om adgang til høyere utdanning. Grunnet endring i valutakurser er kontingenten for 2016 høyere enn tidligere anslag tilsa. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 0,5 mill. kroner på grunn av høyere eurokurs enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016.

Kap. 283 Meteorologiformål

Post 50 Meteorologisk institutt

Meteorologisk institutt har i dag ti værradarer i drift. Værradaren i Hægebostad i Vest-Agder er fra år 2000, og må nå gjennom en omfattende oppgradering for å sikre stabil drift.

På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen på posten med 10 mill. kroner. Økningen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren, Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett knyttet til Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner for kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

Post 72 Internasjonale samarbeidsprosjekter

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 3,3 mill. kroner grunnet endringer i valutakurser og kontingentkrav i lokal valuta for deltakelse i de ulike internasjonale meteorologiske organisasjonene. Det er særlig lavere kontingentanslag for deltakelse i den europeiske organisasjonen for drift og utnyttelse av meteorologiske satellitter, EUMETSAT, som gir et lavere bevilgningsbehov på posten.

Kap. 285 Norges forskningsråd

Post 54 Forskingsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

Regjeringen vil legge til rette for etablering av Svalbard Integrated Arctic Observing System (SIOS) i 2016. SIOS er et norskledet samarbeid mellom institusjoner med relevant forskningsinfrastruktur på Svalbard (laboratorier, observatorier, forskningsstasjoner, feltutstyr). Målet er å legge til rette for tverrvitenskapelige studier av jordsystemet, der havstrømmer, atmosfæriske og geologiske forhold, utbredelse av is og snø, planter og dyr henger sammen i kompliserte mønstre.

SIOS vil bli organisert som et samarbeid basert på en Memorandum of Understanding (MoU) mellom institusjonene. MoU-en er ikke juridisk bindende. For å støtte opp om samarbeidet er det behov for en juridisk enhet, blant annet for å ansette direktør og driftsstab. Til dette formål vil Kunnskapsdepartementet be Universitetssenteret på Svalbard (UNIS AS) om å opprette SIOS AS som et ikke-kommersielt heleid datterselskap. Opprettelsen vil skje på basis av de økonomiske og organisatoriske rammer som regjeringen har bestemt. Aksjekapital og norsk andel av driftsmidlene vil bli dekket innenfor ordinære budsjettrammer. Kunnskapsdepartementet vil be Norges forskningsråd om å yte et ekstra tilskudd over kap. 285, post 54 til UNIS AS for å dekke aksjekapitalen.

Kap. 287 Forskningsinstitutter og andre tiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71

Det foreslås å redusere bevilgningen med 1 mill. kroner, grunnet forsinket oppstart av enkelte prosjekter. Reduksjonen er en del av en større omdisponering på 13,2 mill. kroner. Oppgradering av værradaren i Hægebostad (kap. 283, post 50), Kunnskapsdepartementets andel av deltakelsen i ISA² (kap. 200, post 21) og rammeoverføring til Nærings- og fiskeridepartementets budsjett knyttet til Kunnskapsdepartementets andel av kostnadene til innføringen av et nasjonalt register for offentlig støtte under Brønnøysundregistrene (kap. 904, post 21), dekkes inn av tilsvarende reduksjoner for kap. 231, post 21, kap. 260, post 50, kap. 281, post 45 og kap. 287, post 21. Se også omtale under disse postene.

Post 60 Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. For å understøtte nødvendig omstilling i områder på Sør- og Vestlandet med nedgang i aktivitet grunnet oljeprisfallet de siste årene, foreslås det å øke bevilgningen til de regionale forskningsfondene. Bevilgningen foreslås økt med 15,9 mill. kroner, fordelt med 12,5 mill. kroner til fondsregion Midt-Norge, øremerket FoU-prosjekter i områder med særskilt behov for omstilling i Møre og Romsdal. De resterende midlene tildeles fondsregionene Agder og Vestlandet. Se også omtale under kap. 226, post 22.

Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) har evaluert bruken av samarbeidsmidlene («15 pst.-potten») i ordningen med regionale forskningsfond. NIFU peker på at formålet med samarbeidsmidlene blant annet har vært å få til større FoU-samarbeidssatsinger i regi av flere fondsregioner, og at dette bare i begrenset grad har lykkes. Videre peker NIFU på at det har vært mange små utlysninger, og at beslutningsprosessen for å komme fram til fellesutlysninger har vært meget krevende. NIFUs hovedanbefaling er at nåværende ordning med samarbeidsmidler bør avvikles, og at midlene i «15 pst.-potten» fordeles til hver fondsregion etter samme fordelingsnøkkel som for de øvrige fondsmidlene. Et flertall av fondsregionene støtter forslaget.

Kunnskapsdepartementet mener at forslaget fra NIFU er hensiktsmessig i lys av formålet med regionale forskningsfond. Kunnskapsdepartementet vil derfor endre retningslinjene for regionale forskningsfond og fordele midlene i «15 pst.-potten» til hver fondsregion etter samme fordelingsnøkkel som for de øvrige fondsmidlene.

Kap. 288 Internasjonale samarbeidstiltak

Post 72 Internasjonale grunnforsknings- organisasjoner

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,5 mill. kroner grunnet endrede valutakurser og oppdaterte kontingentkrav. En engangsrabatt i kontingenten til CERN gir et mindrebehov sammenlignet med saldert budsjett 2016. En svekket norsk krone, både mot euro og sveitsiske franc medfører imidlertid behov for å øke bevilgningen.

Post 73 EUs rammeprogram for forskning, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 189 mill. kroner. Merbehovet skyldes en svekket krone mot euro, sammenlignet med valutakursen som ble lagt til grunn i saldert budsjett 2016.

Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning

Post 45 (Ny) Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

Det foreslås å bevilge 11,3 mill. kroner på posten for å dekke kostnader til IKT-systemutvikling i forbindelse med forslaget om gradvis innføring av elleve måneders studiestøtte, jf. omtale under Andre saker. Det er lagt opp til å gjennomføre første trinn i støtteutvidelsen våren 2017. For å få dette til må en stor del av det nødvendige systemutviklingsarbeidet gjøres i 2016.

For å sikre at det ikke oppstår regnskapstekniske utfordringer ved eventuell kostnadsføring av lønn knyttet til IKT-investeringen foreslås det å gi post 45 stikkordet «kan nyttes under post 01» i 2016.

Post 50 Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Behovet for avsetning til utdanningsstipend er noe lavere enn tidligere anslått. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 19,1 mill. kroner.

Videre foreslås det å øke bevilgningen med 2,4 mill. kroner som følge av forslag om å opprette 160 flere studieplasser på praktisk-pedagogisk utdanning ved fire institusjoner på Vestlandet, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 16,7 mill. kroner.

Post 70 Utdanningsstipend, overslagsbevilgning

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 339,2 mill. kroner. Økt anslag for antall mottakere av grunnstipend gir et økt bevilgningsbehov på 136,8 mill. kroner. I tillegg medfører endret anslag for gjennomsnittlig tildelt bostipend behov for å øke bevilgningen med 40,7 mill. kroner. Videre er anslaget for antall mottakere av stipend til personer med nedsatt funksjonsevne, sykestipend, foreldrestipend, forsørgerstipend og flyktningstipend noe økt, særlig gjelder dette førstnevnte stipend. De endrede anslagene for disse fem stipendene gir samlet et økt bevilgningsbehov på 165,5 mill. kroner. Det er også mindre endringer i anslagene for de øvrige stipendene som omfattes av posten, som i sum trekker bevilgningsbehovet ned med 3,9 mill. kroner.

Post 71 Andre stipend, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 27,7 mill. kroner. Økt anslag for gjennomsnittlig tildelt tilleggsstipend til dekning av høye skolepenger ved kvalitetslæresteder i utlandet øker bevilgningsbehovet med 32,4 mill. kroner. Samtidig er det også mindre endringer i anslagene for de øvrige stipendene som omfattes av posten, blant annet reisestipendet som gis til utenlandsstudenter, skolepengestipendet til henholdsvis utenlandsstudenter og elever ved internasjonale skoler og språkstipendet.

Post 72 Rentestøtte, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 55,5 mill. kroner som følge av redusert anslag for ikke-rentebærende lån, samt en økning på 40 000 kroner som følge av forslaget om flere studieplasser på praktisk-pedagogisk utdanning, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Post 73 Avskrivninger, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 94,6 mill. kroner. Dette skyldes i all hovedsak høyere anslag for gjeld som ettergis på grunn av uførhet.

Post 74 Tap på utlån

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 30,9 mill. kroner. Endringen skyldes i all hovedsak at det er anslått et økt behov for avskrivning av lån etter gjeldsordningsloven.

Post 90 Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 2,5 mill. kroner som følge av endrede anslag.

Bevilgningsbehovet på posten øker med 7,4 mill. kroner som følge av forslaget om flere studieplasser på praktisk-pedagogisk utdanning, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 4,9 mill. kroner.

Kap. 5310 Statens lånekasse for utdanning

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Nye anslag viser at avskrivningen av gjeld til kvotestudenter fra ODA-land er lavere enn tidligere anslått. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 3,2 mill. kroner.

Post 29 Termingebyr

Litt færre låntakere bruker avtalegiro enn tidligere anslått. På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen på posten med 215 000 kroner.

Post 89 Purregebyrer

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 67,6 mill. kroner som følge av at færre låntakere mottar andre- og tredjegangs betalingsvarsel enn tidligere anslått.

Post 90 Redusert lån og rentegjeld

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 607,6 mill. kroner. Hovedårsaken er økt anslag for innbetalinger av lån og renter fra låntakerne. Det ble i 2015 innbetalt 994,1 mill. kroner utover varslet beløp, noe som trolig skyldes det lave rentenivået. Nivået på ekstraordinære innbetalinger videreføres i anslagene for 2016.

Post 93 Omgjøring av utdanningslån til stipend

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 411,5 mill. kroner som følge av økt anslag for lån som blir omgjort til stipend.

Kap. 5617 Renter fra Statens lånekasse for utdanning

Post 80 Renter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 131,1 mill. kroner. Endringen skyldes i hovedsak redusert anslag for påløpte, innbetalte renter fra låntakerne, samt en økning på 40 000 kroner som følge av forslaget om flere studieplasser på praktisk-pedagogisk utdanning, jf. omtale under kap. 260, post 50.

Andre saker

Utredning av differensiert SFO-betaling

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2016 fattet Stortinget anmodningsvedtak nr. 87 (2015–2016), jf. Innst. 2 S (2015–2016):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2016 utrede forslag om differensiert oppholdsbetaling i SFO/AKS etter modell fra barnehagene.»

Regjeringen utreder en ordning med differensiert foreldrebetaling i skolefritidsordningen (SFO) etter modell fra ordningen for foreldrebetalingen i barnehagen. Mangel på oppdatert informasjon om hvor mye husholdninger med lav inntekt betaler for SFO i dag gjør beregninger av budsjetteffekten av en slik ordning utfordrende. Det er også en utfordring å beregne effekten av å innføre et eventuelt krav om søskenmoderasjon, som eventuelt også gjelder på tvers av SFO- og barnehagetilbud.

Regjeringen har ikke nå et tilstrekkelig utredet anslag for budsjetteffekten av en ordning med inntektsgradert foreldrebetaling i SFO. Regjeringen vil utrede dette videre og tar sikte på å komme tilbake til saken i forbindelse med fremleggelsen av budsjettforslaget for 2017.

En ordning med inntektsgradert foreldrebetaling i SFO medfører behov for en lovendring, som kan gi hjemmel til eventuelt å forskriftsfeste ordningen.

Innføring av elleve måneders studiestøtte – oppfølging av anmodningsvedtak

Det vises til anmodningsvedtak nr. 86 (2015–2016), jf. Innst. 2 S (2015–2016):

«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2016 komme tilbake til Stortinget med et konkret opplegg for å innføre 11 måneders studiestøtte med start i 2017 og opptrapping mot 2020.»

I Innst. 12 S (2015–2016) uttalte et flertall i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen:

«Flertallet ber i denne forbindelse regjeringen komme med forslag til jevn og gradvis opptrapping frem mot 2020.»

Regjeringen legger opp til å trappe opp studiestøtten i fire like store skritt, slik at støtten økes med en fjerdedel av basisstøttesatsen for én måned i hvert av årene 2017 til 2020. Etter denne planen vil studentene våren 2017 få utbetalt om lag 2 600 kroner mer i basisstøtte enn med dagens regelverk. Opptrappingsplanen innebærer at støtten i vårsemesteret vil øke tilsvarende i de tre påfølgende årene. Eksamensperioden i vårsemesteret ligger ofte tett opp mot slutten av den perioden utdanningsstøtte gis for. Dette kan skape en vanskelig økonomisk situasjon for studentene, spesielt fordi de har mindre mulighet til å arbeide ved siden av utdanningen i eksamensperioden. Ved å utvide støtteperioden for studenter som mottar støtte i vårsemesteret, avhjelpes denne situasjonen.

Regjeringen er opptatt av at studiefinansieringen skal gi gode vilkår for dem som satser på å ta heltidsstudier. Når det legges opp til betydelige økninger i bevilgningene til utdanningsstøtte over en fireårsperiode, som har til formål å lette den økonomiske situasjonen for dem som ønsker å studere på heltid, mener Regjeringen at det er riktig at økningen i støttebeløpet forbeholdes heltidsstudenter.

Regjeringen legger opp til å styrke studiestøtten for dem som tar tertiærutdanning, det vil si studenter i høyere utdanning og fagskoleutdanning. Folkehøyskoleelever som tar eksamensfri utdanning og voksne som tar videregående opplæring eller grunnskoleopplæring vil etter Regjeringens forslag ikke omfattes av opptrappingen i støttenivå.

Regjeringen mener at den økte støtten som innføring av elleve måneders studiestøtte innebærer, så langt som mulig bør underlegges de samme betingelsene som gjelder for nåværende støtte. Det betyr at inntil 40 pst. av beløpet som er knyttet til den ellevte måneden vil kunne omgjøres til stipend, dersom vilkårene for omgjøring er oppfylt. Regjeringen foreslår også at ulike stipender for studenter med særskilte behov, eksempelvis sykestipend og forsørgerstipend, skal gis i den ellevte måneden såfremt vilkårene ellers er oppfylt.

Støttebeløpet som er knyttet til den ellevte måneden, vil etter forslaget bli gitt for den perioden som følger umiddelbart etter vårsemesterets slutt. For de aller fleste studenter betyr dette at beløpet vil bli utbetalt 15. juni. I 2017 vil studentene likevel trolig få utbetalt økningen sammen med nåværende siste ordinære støtteutbetaling i midten av mai. Dette skyldes at IKT-løsningen for ny utbetalingsprofil sannsynligvis ikke vil være ferdig tidsnok til at beløpet kan betales ut i egen utbetaling i juni dette året.

Formålet med å innføre elleve måneders studiestøtte er å legge bedre til rette for gjennomføring av heltidsstudier. Kunnskapsdepartementet vil i implementeringen følge med på hvilken effekt tiltaket har på gjennomføringsgraden i høyere utdanning og fagskoleutdanning.

Omleggingen av grunnstipendordningen i 2015–16 – vurdering av effekter

Kunnskapsdepartementet informerte i Prop. 1 S (2015–2016) Stortinget om at departementet ville følge nøye med på effektene av endringene i vilkårene for grunnstipend, og at Regjeringen ville komme tilbake med en nærmere omtale av dette i revidert nasjonalbudsjett for 2016.

Målgruppen for ordningen med grunnstipend til elever i videregående opplæring er elever fra familier med særlig svak økonomi. Stipendet skal bidra til å dekke levekostnader for å gjøre det mulig å gjennomføre videregående opplæring. Reglene for hvem som kan motta grunnstipend ble endret med virkning fra undervisningsåret 2015–16. Formålet med endringen var å bedre målrettingen av ordningen. Før endringen mottok om lag 70 000 elever grunnstipend. Dette utgjorde i underkant av 40 pst. av alle elever i videregående opplæring. I statsbudsjettet for 2015 ble det lagt til grunn at endringene i ordningen ville innebære at antallet mottakere ble redusert til om lag 22 000 eller 12 pst. av elevene.

Antallet elever som mottar grunnstipend har som forventet gått betydelig ned i inneværende undervisningsår, men mindre enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016, jf. omtale under kap. 2410, post 70. Om lag 17 000 elever har fått innvilget grunnstipend i undervisningsåret 2015–16. Dette utgjør 9,5 pst. av alle elevene i videregående opplæring. Til sammenligning viser tall fra SSB at andelen fattige barn i Norge de senere årene har ligget på 7,6 pst. Antallet elever som mottar grunnstipend er noe lavere enn det som ble lagt til grunn for budsjettet for 2015. Kunnskapsdepartementet vil understreke at 22 000 mottakere ikke var et mål i seg selv, men et anslag på hvor mange elever som ville motta stipend basert på nye regler.

Om lag 63 pst. av mottakerne mottar høyeste sats på 3 020 kroner per måned, mens henholdsvis ca. 17 og ca. 18 pst. mottar mellomste og laveste sats. Videre er det en liten andel på ca. to pst. som mottar en redusert sats på grunn av behovsprøving mot egen inntekt. Det betyr at flertallet av dem som får grunnstipend får et vesentlig høyere stipend enn de ville fått etter tidligere regler. Dette er i tråd med intensjonene med omleggingen av ordningen. Blant dem som har fått innvilget grunnstipend er gjennomsnittlig forsørgerinntekt på om lag 280 000 kroner per år.

Inntektsgrensene og øvrige vilkår i ordningen ble valgt etter en grundig vurdering av hva som i størst mulig grad balanserer hensynene til at ordningen skal være målrettet mot elever fra familier med svak økonomi og gi likt resultat i situasjoner der forsørgerne har tilnærmet samme forutsetninger for å forsørge eleven. Inntektsgrensene er fastsatt med utgangspunkt i inntektsgrensene i bidragsforskuddsordningen, som er basert på blant annet SIFOs referansebudsjett og SSBs forbruksundersøkelser. Grensene vurderes derfor å gi et godt mål på hvor store midler forsørgere trenger til bolig, underhold, skatt mv.

Stipendet skal som hovedregel behovsprøves mot begge forsørgernes inntekt, uavhengig av om eleven bor sammen med begge forsørgerne. Det er i regelverket gitt unntak fra denne hovedregelen i tilfeller der det er dokumentert at eleven ikke kan få tilskudd fra en av forsørgerne av særlig tyngende sosiale grunner. Klagenemnda i Lånekassen har i en klagesak konkludert med at unntaksregelen omfatter situasjoner der det dokumenteres at en av forsørgerne mangler bidragsevne. I slike tilfeller vil behovsprøvingen heretter foretas kun mot inntekten til hovedforsørgeren.

Kunnskapsdepartementet mener at den nye ordningen treffer målgruppen langt bedre enn den tidligere ordningen og at de fleste elever fra familier med svak økonomi kommer bedre ut med dagens ordning. Dette henger sammen med at flertallet av de som mottar grunnstipend får høyeste sats og dermed 10 000 kroner mer i stipend per år.

Kunnskapsdepartementet vil løpende følge med på hvordan ordningen virker og vurdere hvorvidt det er behov for en større evaluering på et senere tidspunkt.

2.3 Kulturdepartementet

Kap. 315 Frivillighetsformål

Post 21 Forskning og utredning

Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,8 mill. kroner for å dekke driftsutgiftene ved videreutvikling av Frivillighetsregisteret. Disse utgiftene har tidligere vært budsjettert på tilskuddspost, kap. 315, post 74, men er etter sin art utgifter til kjøp av varer og tjenester. Bevilgningen på post 74 foreslås redusert tilsvarende, jf. omtale nedenfor.

Post 74 Frivillighetsregister, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner, jf. omtale ovenfor.

Post 82 Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

Ordningen for kompensasjon av merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg ble opprettet i 2010. Formålet med ordningen er å lette finansieringen av anleggsinvesteringer for idrettslag og foreninger.

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 142,9 mill. kroner til ordningen. Lotteritilsynet har i 2016 mottatt 410 søknader om kompensasjon, med et samlet søknadsbeløp på om lag 200 mill. kroner. Økningen i søknadsmengde følger av at idrettslagene i økende grad investerer i egne anlegg. Godkjent søknadsbeløp vil først være klart når tilsynet har sluttført søknadsbehandlingen. Det godkjente søknadsbeløpet vil erfaringsvis være noe lavere enn det omsøkte.

For å imøtekomme økt etterspørsel foreslås det at bevilgningen på posten økes med 50 mill. kroner. Reglene for ordningen er slik at dersom bevilgningen ikke rekker til full kompensasjon, vil den prosentvise avkortningen være lik for alle godkjente søknader.

Post 86 Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

Sykkel-VM 2017 i Bergen

Stortinget har gitt samtykke til at Kulturdepartementet kan inngå avtale med arrangøren av Sykkel-VM i Bergen i 2017 om at staten forplikter seg til å dekke utgifter til veg-, politi-, sikkerhets- og kollektivtiltak og frivillighetsprogram på inntil 30 mill. kroner, jf. Innst. 260 S (2013–2014) og Prop. 93 S (2013–2014). Mesterskapet skal avholdes i september 2017. Tiltaket vil bidra til arbeid og aktivitet i et område som er sterkt berørt av lavere oljepris.

Sykkel-VM er et stort arrangement, med et stramt planleggingsskjema. For å sikre framdriften i planleggingen av mesterskapet, er det behov for å utbetale størstedelen av det statlige tilskuddet allerede i 2016. Det foreslås med bakgrunn i dette å utbetale 21 mill. kroner i tilskudd til arrangøren Bergen 2017 AS i inneværende år. Det resterende beløpet av tilsagnsfullmakten vil bli behandlet i forbindelse med statsbudsjettet for 2017.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 21 mill. kroner.

Kap. 320 Allmenne kulturformål

Post 01 Driftsutgifter

Norsk kulturråd har over tid belastet Norsk kulturfond for enkelte driftsutgifter knyttet til tilskuddsordninger, råd og utvalg. I 2016 utgjør dette 9,4 mill. kroner. Dette er utgifter som etter sin art ikke skal dekkes av bevilgningen til Norsk kulturfond på post 55, men av driftsbevilgningen til Norsk kulturråd på post 01. Som følge av dette foreslås bevilgningen på posten økt med 9,4 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på kap. 320, post 55, jf. omtale nedenfor.

Det statlige arbeidet med Den kulturelle skolesekken er fra 2016 organisert som en virksomhet under Kulturdepartementet, ved at Rikskonsertene er gitt et nytt og utvidet mandat, jf. Prop. 1 S (2015–2016) Kulturdepartementet. Oppgaver og stillinger knyttet til Den kulturelle skolesekken i Norsk kulturråd er fra 2016 overført til Rikskonsertene. Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 323, post 01, jf. omtale nedenfor.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 7,9 mill. kroner.

Post 53 Sametinget

I 2017 feires 100-årsjubileet for samenes første landsmøte. Landsmøtet, som fant sted 6. februar 1917, la grunnlaget for valg av denne datoen som Samefolkets dag.

Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til Sametinget med totalt 4 mill. kroner til forberedelsene og gjennomføringen av den nasjonale feiringen av Tråante 2017 (samejubileet). Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2 mill. kroner til dette formålet. I tillegg vil det bli gitt et tilskudd på 1 mill. kroner av gjeldende bevilgning til allmenne kulturformål under kap. 320, post 79. Videre foreslås 1 mill. kroner utbetalt fra Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett, jf. omtale under kap. 560, post 50 nedenfor.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 2 mill. kroner.

Post 55 Norsk kulturfond

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 9,4 mill. kroner, mot tilsvarende økning under kap. 320, post 01, jf. omtale ovenfor.

Kap. 323 Musikkformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1,5 mill. kroner for å dekke økte utgifter i Rikskonsertene ved overtakelse av oppgaver knyttet til Den kulturelle skolesekken, jf. tilsvarende reduksjon under kap. 320, post 01.

Kulturdepartementet leier lokaler i Schous-kvartalet i Oslo, som disponeres av Riksscenen – scene for nasjonal og internasjonal folkemusikk, joik og folkedans. Tidligere har leiekostnadene vært dekket av tilskuddsrammen til Riksscenen, som bevilges under kap. 323, post 78. Kulturdepartementet legger opp til å videreføre leieavtalen før kontrakten utløper i 2029 og stille lokalene til disposisjon for Riksscenen. Bevilgningen på posten foreslås som følge av dette økt med 7 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon i tilskuddet til Riksscenen under kap. 328, post 78.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 8,5 mill. kroner.

Post 78 Ymse faste tiltak

Tilskuddet til Riksscenen foreslås redusert med 7 mill. kroner, mot tilsvarende økning under kap. 323, post 01, jf. omtale ovenfor.

Kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten omfatter drift av Nasjonalbiblioteket, Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Språkrådet. I bevilgningen er det fra 2015 tatt hensyn til nettoordningen for statlig betalt merverdiavgift. Da nettoordningen ble innført i 2015 ble det ved en feil trukket ut 1,6 mill. kroner for mye fra posten.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på posten med 1,6 mill. kroner.

Kap. 3334 Film- og medieformål

Post 70 Gebyr

Inntektene under denne posten omfatter gebyr for registrering og merking av videogram, som fastsettes årlig av Stortinget, jf. § 10 i lov om film og videogram. Inntektene er redusert som følge av nedgang i omsetningen av dvd og blu-ray de senere årene.

Det foreslås på bakgrunn av dette å redusere bevilgningen på posten med 7,5 mill. kroner, til 2,5 mill. kroner.

Andre saker

Internasjonale sykkelritt

I statsbudsjettet for 2016 er det opprettet en ny, generell tilskuddspost for internasjonale sykkelritt i Norge, jf. Innst. 14 S (2015–2016). Bevilgningen på posten er på 5 mill. kroner.

Kulturdepartementet tar sikte på å fordele bevilgningen på tre internasjonale sykkelritt i Norge: Tour des Fjords, Tour of Norway og Ladies Tour of Norway. Sammen med Arctic Race of Norway er disse tre rittene de største internasjonale sykkelrittene i Norge med deltakende lag på UCI WorldTeams og UCI Women’s Teams nivå. Arctic Race of Norway mottar statlig støtte over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett. Kulturdepartementet ønsker å bidra til utvikling og økt oppmerksomhet om kvinnesykling. Bevilgningen vil derfor bli fordelt med 1,5 mill. kroner til Tour des Fjords, 1,5 mill. kroner til Tour of Norway og 2 mill. kroner til Ladies Tour of Norway.

Festivalstøtteordningen

Ordningen for festivalstøtte er fra 2016 endret og lagt til Norsk kulturfond, jf. Innst. 14 S (2015–2016) og Prop. 1 S (2015–2016). Stortinget har bedt Kulturdepartementet om å meddele kriteriene for den nye festivalordningen så raskt som mulig. Norsk kulturråd har lagt opp til at forslag til ny festivalstøtteordning skal behandles endelig av rådet i desember 2016. Kulturdepartementet vil meddele kriteriene for Stortinget etter dette.

Arbeidstidsavtale for prestene – budsjettmessige konsekvenser

Ved behandlingen av Prop. 1 S for 2016 ba flertallet i kirke- utdannings- og forskningskomiteen Kulturdepartementet om å komme nærmere tilbake til budsjett- og kapasitetsmessige konsekvenser av ny arbeidstidsavtale for prester, jf. Innst. 12 S (2015–2016).

Med virkning fra 1. januar 2016 fikk de fleste prester definert arbeidstid. Prestetjenesten var tidligere ikke tidsregulert, men det var en forutsetning at prestene ikke skulle arbeide mer enn fem dager i uken. Avtalen innebærer at de fleste prester nå har en arbeidsuke på 35,5 timer, og tillegg for eksempelvis arbeid på helligdager.

Samtidig med dette ble avtalen som regulerte prestenes beredskapstjeneste, som innebærer at en prest skal være tilgjengelig til enhver tid, avviklet. Beredskapstjeneste inngår også i den nye avtalen, men til en langt lavere kostnad enn tidligere. Etter forutsetningene skal merutgiftene ved den nye arbeidstidsavtalen dekkes ved innsparinger som avviklingen av beredskapsordningen innebærer.

Det var Den norske kirkes presteforening som valgte å si opp avtalene som regulerte forholdet mellom prestenes arbeids- og fritid, og som krevde en ny arbeidstidsavtale. Arbeidstidsavtalen ble inngått uten at det ble framsatt krav om økte budsjettrammer. Det har tatt tid å implementere den nye avtalen. Det pågår arbeidsplanlegging for inneværende år, og departementet vil måtte komme nærmere tilbake med vurdering av eventuelle budsjett- og kapasitetsmessige konsekvenser av avtalen på et senere tidspunkt.

Norsk helsearkiv og Arkivverkets fellesdepot

Det er fastsatt i lov om spesialisthelsetjenester m.m. § 3-2 a. at virksomheter i spesialisthelsetjenesten skal avlevere pasientjournalarkiv til Norsk helsearkiv.

Statsforvaltningen skal ifølge arkivloven §10 avlevere eldre og avsluttete arkiv til Arkivverket. Fordi Arkivverket ikke har tilstrekkelig depotkapasitet, har ikke statsforvaltningen etter 1. januar 2015 fått avlevert arkivmateriale til Riksarkivet, Statsarkivet i Oslo og Statsarkivet i Hamar.

På oppdrag fra Kulturdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet utarbeidet Statsbygg i 2013 et forprosjekt for et bygg på Tynset for mottak, bevaring og tilgjengeliggjøring av arkivmateriale. En ekstern kvalitetssikring av forprosjektet konkluderte med at et betydelig innsparingspotensial burde utnyttes før prosjektet kunne anses tilstrekkelig modent for realisering.

Norsk helsearkiv skal digitalisere mottatte pasientjournaler så langt det er mulig. Med utstrakt digitalisering av papirdokumentene og kassering av originaler, vil behovet for magasinplass for papirarkiv bli redusert. Digitalisering vil også føre til økt tilgjengelighet til dokumentene. I Prop. 1 S (2015–2016) opplyste Kulturdepartementet at Regjeringen vil legge et digitaliseringsanlegg for arkiv på Tynset, mens magasinering av papirarkiv lokaliseres et annet sted.

Regjeringen har arbeidet videre med dette og ønsker å realisere en løsning som innebærer en betydelig reduksjon i kostnadene sammenliknet med forprosjektet fra 2013.

Statsbygg har, som ledd i dette, fått i oppdrag å utarbeide en mulighetsstudie med rom- og funksjonsprogram for et arealeffektivt arkivbygg på Tynset. I studien er det lagt til grunn at bygget skal omfatte mottak av papirarkiv, digitalisering av disse, oppbevaring og tilgjengeliggjøring av de digitale versjonene, kassasjon av papirarkiver som ikke skal bevares, samt i tillegg mottak, bevaring og tilgjengeliggjøring av elektroniske pasientjournaler som skal avleveres til Norsk helsearkiv. I utredningsoppdraget er det lagt til grunn at alle funksjoner knyttet til Norsk helsearkiv med unntak av bevaring av et utvalg papirarkiv skal ivaretas i arkivbygget på Tynset. De mest arbeidskraftintensive funksjonene er knyttet til digitalisering og IT-funksjoner.

Kulturdepartementet undersøker nå flere løsninger for depot for bevaring av eldre og avsluttete papirbaserte arkiv fra statsforvaltningen. Dette gjelder bl.a. om fellesdepotet kan samlokaliseres med Nasjonalbibliotekets fjellanlegg i Mo i Rana. Estimater fra arbeidet så langt viser at kostnadene kan bli betydelig lavere ved å lokalisere depotet for permanent oppbevaring av papirarkiv til fjellanlegget i Mo i Rana framfor det prosjekterte bygget på Tynset.

Regjeringen vil innen utgangen av 2016 komme tilbake til Stortinget på egnet måte når pågående utredninger er gjennomført og beslutningsgrunnlaget anses tilstrekkelig.

Overføring av ansvaret for Nasjonalt pilegrimssenter til Kulturdepartementet

Det vises til omtale under Klima- og miljødepartementet, Andre saker.

2.4 Justis- og beredskapsdepartementet

Kap. 61 Høyesterett

Post 01 Driftsutgifter

Lønnsjustering for høyesterettsdommere fastsettes av Stortinget. Lønnen til dommere i Høyesterett ble regulert med virkning fra 1. oktober 2015, jf. Innst. 170 S (2015–2016) Innstilling fra Stortingets presidentskap om regulering av lønnen for Høyesteretts medlemmer. Virkningen for perioden 1. oktober 2015 til 31. desember 2016 er beregnet til å utgjøre 0,3 mill. kroner. Det er ikke tatt høyde for dette i Saldert budsjett 2016.

I bevilgningsforslaget i Prop. 1 S (2015–2016) var lønnsoppgjøret for dommerne i Høyesterett per 1. oktober 2013 ved en feil ikke medregnet. Helårsvirkningen i 2016 er anslått til 1,5 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 61, post 01 med 1,8 mill. kroner.

Kap. 400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å bevilge 11 mill. kroner til etablering av en høygradert mobilkommunikasjonsløsning for sivil sektor. Formålet er å legge til rette for mer effektiv samhandling i regjeringen om gradert og fortrolig informasjon. Forsvarsdepartementet vil sørge for tilsvarende anskaffelse for militær sektor.

Post 22 Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling

Grunnet stor usikkerhet knyttet til hvordan økningen i asylankomster høsten 2015 ville påvirke utgiftene i 2016, ble det i Saldert budsjett 2016 bevilget 2 mrd. kroner på posten til senere fordeling. Bevilgningen var basert på et anslag for utgiftsøkninger de asylsøkerne som ankom sent i 2015 ville medføre på kap. 225, post 64, kap. 490, postene 21, 60, 70 og 75, kap. 496, postene 60 og 61, kap. 497, post 60, kap. 854, post 65 og kap. 856, post 01. Det foreligger nå oppdaterte prognoser og budsjettberegninger for disse postene, jf. omtale nedenfor. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 2 mrd. kroner.

Utgiftsøkningene på ovennevnte poster er samlet høyere enn reduksjonen av bevilgningen på kap. 400, post 22. Dette skyldes hovedsakelig at bosettingen av personer med oppholdstillatelse går raskere enn ventet.

Post 23 Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres

Det vises til omtale av oppgradering av sikkerheten ved Oslo tinghus under kap. 410, post 01 om bedre sikkerhets- og adgangskontroll i Oslo tinghus. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 400, post 23 med 2,5 mill. kroner.

Kap. 3400 Justis- og beredskapsdepartementet

Post 04 Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling, ODA-godkjente utgifter

I saldert budsjett ble det lagt til grunn at 1 mrd. kroner av avsetningen til økte asylankomster på kap. 400, post 22 kan føres som offisiell utviklingshjelp over kap. 3400, post 04. Det foreligger nå oppdaterte prognoser for bevilgningsbehovet på ODA-poster tilknyttet utlendingsfeltet. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1 mrd. kroner.

Kap. 410 Domstolene

Post 01 Driftsutgifter

Lønnsjustering

Kommunal- og moderniseringsdepartementet fastsatte 30. november 2015 lønnsendringer for dommere i tingrettene og lagmannsrettene med virkning fra 1. oktober 2015. Det er ikke tatt høyde for disse utgiftene i Saldert budsjett 2016. Virkningen for perioden 1. oktober 2015 til 31. desember 2016 er beregnet til å utgjøre 29,4 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med dette beløpet.

Sikkerhet i Oslo tinghus

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 410, post 01 med 2,5 mill. kroner til etablering av bedre sikkerhets- og adgangskontroll i Oslo tinghus, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 400, post 23.

Sakskostnader Finnmarksloven

Det vises til omtale av forslag til endringer i Finnmarksloven under kap. 470, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 410, post 01 med 1,3 mill. kroner.

Driftsmidler i domstolene

Det vises til flertallsmerknad i Innst. 6 S (2015–2016): «Flertallet vil også vise til at samarbeidspartiene har bedt regjeringen vurdere ytterligere økninger til domstolen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2016.»

Regjeringen ønsker å øke kapasiteten og redusere saksbehandlingstiden i domstolene gjennom modernisering og omorganisering. Regjeringen vil vurdere ulike tiltak for å nå denne målsettingen, og kommer tilbake til Stortinget på egnet måte.

Drammen tinghus

Det vises til flertallsmerknad i Innst. 6 S (2015–2016): «Dette flertallet vil vise til at samarbeidspartiene har bedt regjeringen vurdere prosjekteringsmidler til nytt tinghus i Drammen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2016.»

Regjeringen har igangsatt konseptvalgutredninger for Bergen tinghus og Stavanger tinghus. Regjeringen vil vurdere behovet for nytt tinghus i Drammen i sammenheng med disse prosjektene når tiltakene er ferdig utredet.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 30,7 mill. kroner.

Kap. 3410 Domstolene

Post 02 Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

Bevilgningen på posten gjelder i hovedsak gebyrinntekter fra partene i jordskiftedomstolene.

Det vises til omtale av økningen i rettsgebyret i Prop 1 S (2015–2016) Justis- og beredskapsdepartementet. Det forventes nå at enkelte av sakene etter ny rettsmiddelordning vil bli avsluttet først i 2017. En del av gebyrinntektene forventes derfor ikke å komme før i 2017. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 2,5 mill. kroner.

Kap. 414 Forliksråd og andre domsutgifter

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten gjelder blant annet utgifter til sakkyndige i barnesaker for domstolene og forliksrådene samt utgifter til tolker i sivile saker der partene har krav på tolk.

Oppdaterte prognoser for forventet antall saker tilsier at utgiftene på posten vil bli høyere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Det skyldes blant annet en økning i antall barnesaker i domstolene og økt bruk av tolk i tvistesaker. Det foreslås å øke bevilgningen med 20 mill. kroner.

Kap. 430 Kriminalomsorgen

Post 01 Driftsutgifter

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til prosjektering av nytt fengsel i Agder.

I Meld. St. 12 (2014–2015) Utviklingsplan for kapasitet i kriminalomsorgen beskrives behovet for straffegjennomføringskapasitet i årene som kommer. Det er primært behov for lukkede fengselsplasser, og det samlede behovet er beregnet til 500 nye plasser innen 2020. Det foreslås å øke bevilgingen på posten med 10 mill. kroner til prosjektering av nytt fengsel i Agder. Prosjekteringen legger til grunn at fengselet etableres som et ordinært byggeprosjekt med utgangspunkt i standard byggemetode for nye fengselsbygg (Modell 2015) med 96 plasser. Denne strategien bidrar til raskest mulig gjennomføring. Antall plasser ved fengselet vil utredes nærmere som del av prosjekteringen. Fengselet skal etableres i Mandal.

Kap. 440 Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

Post 01 Driftsutgifter

Norsk bidrag til fellesoperasjoner i Middelhavet

I Saldert budsjett 2016 er det ikke tatt høyde for videreføring av det norske bidraget til Frontex-operasjonen Triton i andre halvår av 2016. 2015 var første gang Norge bidro med skip til en slik operasjon i Middelhavet. Fartøyet har per mai 2016 bidratt til å redde over 17 000 personer. Justis- og beredskapsdepartementet har etter ønske fra Frontex inngått avtale om leie av skip som forlenger bidraget i ytterligere seks måneder, fra 16. mai til 16. november 2016. De ekstraordinære merutgiftene dette medfører for politiet anslås til 63,4 mill. kroner, hvor 29,5 mill. kroner forventes refundert av Frontex. Politiet dekker ordinære lønnsutgifter for eget personell innenfor gjeldende bevilgning. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 63,4 mill. kroner.

Grunnet uforutsette merutgifter for inneværende operasjon som følge av drift, ombygninger og utstyr til personell og migranter, øker utgiftene med 16,5 mill. kroner. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 16,5 mill. kroner. Driftsutgiftene refunderes av Frontex, og er anslått til 8 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 3440, post 02.

Justis- og beredskapsdepartementet har etter ønske fra Frontex også forlenget avtale med Redningsselskapet om leie av redningsskøyte til bruk i fellesoperasjonen Poseidon i ytterligere 6 måneder, fra 15. juni til 15. desember 2016. Fartøyet har per mai 2016 bidratt til å redde over 5 200 personer. De anslåtte ekstraordinære merutgiftene for politiet i 2016 som følge av dette på om lag 4 mill. kroner dekkes innenfor gjeldende bevilgning på kap. 440, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen med 79,9 mill. kroner.

Frontex-kontingent

Europarådet besluttet i desember 2015 å øke budsjettene til operasjonene Triton og Poseidon utover det som var lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Norges andel er beregnet å øke med 27,4 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 27,4 mill. kroner.

Oppgradering av sikkerheten på Storskog grensepasseringssted

I en tid da Schengen-samarbeidet har vært under sterkt press, vil Regjeringen øke sikkerheten ved Norges Schengen-yttergrense for å ivareta vårt ansvar og stå bedre rustet til å kontrollere hvem som tar seg inn i riket. Det foreslås derfor å oppføre en port og et sikkerhetsgjerde ved passeringsområdet. Merutgiftene for tiltaket er anslått til 3,6 mill. kroner. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med dette beløpet.

Forprosjektering av nasjonalt beredskapssenter

Det er i Saldert budsjett 2016 bevilget 25 mill. kroner til forprosjektering av nytt beredskapssenter for politiets nasjonale beredskapsressurser på kap. 440, post 01. Framdriften i prosjekteringsarbeidet tilsier at det er behov for ytterligere 15 mill. kroner til dette arbeidet i 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 15 mill. kroner.

Inndekning

Det vises til forslag om endringer i UDIs IKT-systemer som følge av endringene i utlendingsloven under kap. 490, post 01. Som delvis inndekning for denne utgiftsøkningen foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 5 mill. kroner.

Redusert bruk av fakturering mellom politiets virksomheter

Justis- og beredskapsdepartementet har fullmakt til å kunne overskride bevilgningen på kap. 440, post 01 mot tilsvarende merinntekter på kap. 3440, post 02. En betydelig andel av inntektsbevilgningen på kap. 3440, post 02 knytter seg til internfakturering i etaten. Som følge av reduksjonen i antall distrikter og omgjøring i bruk av lønnssystemet forventes det redusert bruk av internfakturering. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 50 mill. kroner. Det vises til omtale under kap. 3440, post 02.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 440, post 01 med 70,9 mill. kroner.

Post 25 Retur av asylsøkere med avslag og andre utlendinger uten lovlig opphold, overslagsbevilgning

Posten ble opprettet i forbindelse med stortingsforhandlingene om 2016-budsjettet, jf. Innst. S 2 (2015–2016). Opprettelsen av posten innebærer at visse utgifter til retur av straffedømte utlendinger og asylsøkere med endelig avslag samles på en post som er gitt stikkordet «overslagsbevilgning».

Regjeringen legger til grunn at formålet med den nye bevilgningen er å tilrettelegge for at politiet hurtig kan øke antallet uttransporteringer dersom behovet og muligheten oppstår. For 2016 foreslår Regjeringen at de variable utgiftene til retur av asylsøkere med avslag, bort- og utviste og Dublinere føres på posten. Dublin-sakene er underlagt særlige frister, og om disse ikke etterleves, må saken realitetsbehandles i Norge. Det foreslås derfor at de variable utgiftene i forbindelse med returer fra alle disse returkategoriene bevilges på posten, og ikke kun utgifter til straffedømte og asylsøkere med endelig avslag, jf. ordlyden i Innst. S 2 (2015–2016).

Regjeringen vil vurdere budsjetteringen på posten i forbindelse med arbeidet med statsbudsjettet for 2017. Det vil ta noe tid å legge om kontoplan og lære opp ansatte til å føre utgifter på den nye posten. Det foreslås derfor at det budsjetteres med forventede utgifter på post 25 fra og med 1. juni 2016. Dette anslås å utgjøre om lag 115 mill. kroner i 2016.

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten gjelder ulike tilskuddsordninger under politiet.

Som følge av forsinket framdrift i forskningsprosjektet rettet mot vold i nære relasjoner, foreslås det å redusere bevilgningen med 2,3 mill. kroner mot tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 452, post 01. Det vises til nærmere omtale under kap. 452, post 01.

Kap. 3440 Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

Post 02 Refusjoner mv.

Redusert bruk av fakturering mellom politiets virksomheter

Som følge av reduksjon i antall distrikter og omgjøring i bruk av lønnssystemet, forventes det redusert bruk av intern fakturering i politiet. Oppdaterte prognoser tilsier at bevilgningen bør reduseres med 50 mill. kroner. Det foreslås en tilsvarende reduksjon på kap. 440, post 01.

Refusjoner fra Frontex

Det vises til omtale av forlenget norsk deltakelse i Frontex sine operasjoner i Middelhavet under kap. 440, post 01. Frontex refunderer driftsutgiftene til fartøyet og deler av kostnaden til den operative besetningen. Refusjonene i 2016 er anslått å øke med 37,5 mill. kroner. Det foreslås å øke bevilgningen med dette beløpet.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 3440, post 02 med 12,5 mill. kroner.

Post 06 Gebyr – utlendingssaker

Bevilgningen på posten gjelder gebyr i forbindelse med søknad om statsborgerskap, familieinnvandring og arbeids-, bosettings- og utdanningstillatelser. Oppdaterte prognoser tilsier at gebyrinntektene ved utlendingssaker blir noe høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 3440, post 06 med 6,6 mill. kroner.

Kap. 444 Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

Post 01 Driftsutgifter

Forbedret nettsikkerhet

Det er behov for forbedret sikkerhet i PSTs graderte nett. Merutgiftene for nødvendige tiltak er beregnet til 9,8 mill. kroner. Det foreslås å øke bevilgningen med dette beløpet.

Livvakttjenesten

Behovet for livvakttjenester har økt sammenlignet med bevilgningsforslaget som lå til grunn for Saldert budsjett 2016. Dette skyldes blant annet endringer i regjeringen, økt reiseaktivitet og utgifter knyttet til NATOs generalsekretær når han oppholder seg i Norge. Det foreslås å øke bevilgningen med 17 mill. kroner.

Nye tilleggslokaler til PST

Bevilgningen ble i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2015 økt med 63,5 mill. kroner til nye tilleggslokaler for PST, jf. Prop. 119 S (2014–2015) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet for 2015. Bevilgningen på posten ble deretter redusert med 62 mill. kroner i nysalderingen av 2015-budsjettet grunnet forsinkelser i prosjektet.

Statsbygg er nå ferdig med prosjekteringen av flytting til tilleggslokaler for PST, og kostnadsrammen for ombygningene er fastsatt. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 62 mill. kroner.

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 35 mill. kroner til husleie knyttet til tilleggslokalene. Det forventes nå at innflytting i de nye lokalene vil skje senere enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 17,5 mill. kroner som følge av utsatt innflytting i de nye lokalene.

Kvoteflyktninger

Merutgiftene for PST i 2016 som følge av økt uttak av 500 flere syriske overføringsflyktninger til Norge i 2015 ble ved en feil ikke hensyntatt i bevilgningsforslaget i Prop. 1 S (2015–2016). Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 1,1 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 444, post 01 med 72,3 mill. kroner.

Kap. 451 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

Post 01 Driftsutgifter

Inndekning

Det vises til forslag om systemendringer i UDIs IKT-systemer under kap. 490, post 01. Som delvis inndekning for denne utgiftsøkningen foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 451, post 01 med 5 mill. kroner.

Modernisering av styringssystemet i Sivilforsvarets varslingsanlegg

Sivilforsvarets tyfonanlegg er det eneste systemet for befolkningsvarsling ved nasjonale kriser. FM-nettet benyttes for å overføre analoge radiosignaler til tyfonene. Når FM-nettet legges ned i 2017, vil det ikke lenger være en bærer for signalene som styrer tyfonanlegget. Det foreslås å øke bevilgningen med 17,5 mill. kroner til et nytt styringssystem for tyfonanleggene.

Samlokalisering av nødmeldingssentraler

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 22,7 mill. kroner til oppstart av forbedringstiltak, herunder samlokalisering av politiets operasjonssentraler og brannvesenets 110-sentraler. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap skal gjennomføre samlokaliseringen. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 451, post 01 med 22,7 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 455, post 01.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 451, post 01 med 35,2 mill. kroner.

Kap. 452 Sentral krisehåndtering

Post 01 Driftsutgifter

Installasjon og teknisk drift av gradert beslutnings- og loggføringsverktøy

I statsbudsjettet for 2015 ble det bevilget 5,6 mill. kroner til innføring av beslutnings- og loggføringsverktøyet NBN-CIM på Nasjonalt Begrenset Nett. Installasjonen vil bli sluttført i 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 452, post 01 med 0,7 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 455, post 01.

Forsvarsdepartementet har ansvaret for den tekniske driften av verktøyet. Fram til nå har utgiftene blitt dekket av Justis- og beredskapsdepartementet. Det foreslås nå at midlene bevilges på Forsvarsdepartementets budsjett. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 452, post 01 med 5,7 mill. kroner, mot en økning av bevilgningen på kap. 1700, post 01 med 4,7 mill. kroner og bevilgningen på kap. 1760, post 45 med 1 mill. kroner på Forsvarsdepartementets budsjett.

Oppgradering av teknisk utstyr i situasjonssenteret til JD

Sivilt situasjonssenter i Justis- og beredskapsdepartementet ble etablert i juli 2012. Fra og med 2. kvartal 2014 ble situasjonssenteret satt i døgnkontinuerlig drift. Denne endringen medførte vesentlig økt bruk, og derav forkortet levetid for utstyret i situasjonssenteret. For å fornye nødvendig teknisk utstyr, foreslås det å øke bevilgningen med 3,3 mill. kroner. Det foreslås samtidig at bevilgningen på kap. 440, post 70 reduseres med 2,3 mill. kroner som delvis inndekning for utgiftsøkningen.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 452, post 01 med 1,7 mill. kroner.

Kap. 454 Redningshelikoptertjenesten

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Endrede investeringsmilepæler

Det er inngått kontrakt for anskaffelse av 16 nye redningshelikoptre til erstatning for dagens Sea King. De første helikoptrene planlegges levert i 2017. Bevilgningen til redningshelikoptertjenesten foreslås redusert med 30 mill. kroner som følge av faseforskyvning av utgifter til 2017.

Valutakursendringer – Sea King 2020

Det er iverksatt en tiltaksplan for eksisterende redningshelikopterflåte som skal bidra til å opprettholde drift og beredskap frem til de nye redningshelikoptrene er innfaset. Flere kontrakter innenfor Sea King 2020-programmet er inngått i fremmed valuta. Som følge av valutakursendringer knyttet til enkelte av vedlikeholdstiltakene, foreslås det å øke bevilgningen med 13,4 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 454, post 45 med 16,6 mill. kroner.

Kap. 455 Redningstjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Nødnett i Hovedredningssentralene (HRS)

Implementeringen av Nødnett i Hovedredningssentralene er i sluttfasen, og overgang til ordinær drift vil medføre økte driftskostnader. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 455, post 01 med 3,8 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 455, post 45.

Samlokalisering av nødmeldingssentraler

Det vises til omtale av samlokalisering av nødmeldingssentraler under kap. 451, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 455, post 01 med 22,7 mill. kroner.

Installasjon og teknisk drift av gradert beslutnings- og loggføringsverktøy

Det vises til omtale av installasjon og drift av gradert beslutnings- og loggføringsverktøy under kap. 452, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 455, post 01 med 0,7 mill. kroner.

Bemanning ved hovedredningssentralene

Det vises til flertallsmerknad i Innst. 6 S (2015–2016): «Flertallet vil vise til at samarbeidspartiene har bedt regjeringen vurdere økte midler til bemanning ved hovedredningssentralene i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2016.»

Bevilgningen til hovedredningssentralene ble økt med 9 mill. kroner i 2014. Formålet var blant annet å øke hovedredningssentralenes operative evne. Hovedredningssentralene har hatt høy aktivitet i 2015, og antall hendelser var om lag på samme nivå som i 2014. I 2015 er det autorisert fem nye redningsledere, og hovedredningssentralene ivaretar sin oppgave på en god måte med stabil bemanning og lavt sykefravær. En økning av antall redningsledere er ikke prioritert ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2016. Regjeringen vil fortløpende vurdere behovet for ressurser til hovedredningssentralene, og vil komme tilbake til spørsmålet om økte bevilgninger dersom situasjonen endrer seg.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 455, post 01 med 19,6 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Det vises til omtale av implementeringen av Nødnett i Hovedredningssentralene under kap. 455, post 01. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 455, post 45 med 3,8 mill. kroner.

Kap. 456 Direktoratet for nødkommunikasjon

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Utbyggingen av Nødnett er i en avslutningsfase. Som følge av endrede investeringsmilepæler, foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 456, post 45 med 46,8 mill. kroner. Endringen i investeringsmilepæler påvirker ikke de totale utgiftene knyttet til utbyggingen av Nødnett, og gjelder kun en faseforskyvning av utgiftene.

Kap. 3456 Direktoratet for nødkommunikasjon

Post 01 Brukerbetaling

Oppdaterte prognoser viser lavere brukerinntekter til Nødnett enn tidligere antatt. Det er forventet at brukerne tar i bruk nettet noe senere enn planlagt. Videre er antall nye brukere foreløpig noe lavere enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 7 mill. kroner.

Post 02 Variable refusjoner

Direktoratet for nødkommunikasjon (DNK) er mellomledd mellom leverandør og brukerne av Nødnett for tilleggsbestillinger som gjøres over DNKs avtaler. DNK viderefakturerer disse kostnadene og mottar refusjoner som inntektsføres på kap. 3456, post 02.

Oppdaterte prognoser viser høyere refusjoner enn tidligere antatt. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 3456, post 02 med 36,5 mill. kroner.

Kap. 466 Særskilte straffesaksutgifter m.m.

Post 01 Driftsutgifter

I forbindelse med innføring av nettoordningen for merverdiavgift i staten ble bevilgningen på posten redusert med 350 mill. kroner i 2016. Regnskapstall for 2015 tyder på at uttrekket på posten var for høyt. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 110 mill. kroner.

Kap. 470 Fri rettshjelp

Post 01 Driftsutgifter

Justis- og beredskapsdepartementet sendte 8. desember 2015 et utkast til lovendring på høring som innebærer en justering av § 43 i finnmarksloven. Forslaget innebærer blant annet at tilkjente saksomkostninger bevilges på kap. 470, post 01. Utgiftene til saksomkostninger er i Saldert budsjett 2016 bevilget på kap. 410, post 01. Forslaget må ses i sammenheng med § 43 i finnmarksloven om hvilke tilfeller staten skal dekke partenes sakskostnader i saker for Utmarksdomstolen for Finnmark. Det pågår for tiden konsultasjoner med Sametinget med sikte på å finne en omforent løsning.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 470, post 01 med 1,3 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 410, post 01.

Kap. 471 Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning

Post 71 Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten gjelder utgifter som følge av at staten er erstatningsansvarlig etter de alminnelige erstatningsregler, eller har inngått forlik uten å erkjenne ansvar. Unntatt er utbetalinger som følge av statens ansvar i kontraktsforhold og ansvar i forbindelse med statens forretningsdrift. Bevilgningen på posten er regelstyrt. På bakgrunn av oppdaterte prognoser for forventede utbetalinger av erstatning foreslås det å øke bevilgningen på posten med 0,6 mill. kroner.

Post 72 Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten gjelder utgifter til erstatning i anledning av straffeforfølgning og dekning av motpartens sakskostnader. På bakgrunn av oppdaterte prognoser for forventet antall saker i 2016 og gjennomsnittlig utbetaling i sakene foreslås det å øke bevilgningen på posten med 35 mill. kroner.

Kap. 472 Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre

Post 70 Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten gjelder utgifter til erstatning i saker etter voldsoffererstatningsloven. På bakgrunn av oppdaterte prognoser for forventet antall saker i 2016 og gjennomsnittlig utbetaling i sakene, foreslås det å øke bevilgningen på posten med 30 mill. kroner.

Kap. 473 Statens sivilrettsforvaltning

Post 01 Driftsutgifter

I Prop. 1 S Tillegg 1 (2015–2016) ble det foreslått å øke bevilgningen på posten med 2,1 mill. kroner. Stortinget vedtok dette i tråd med Regjeringens forslag, jf. Innst. 2 S (2015–2016). På bakgrunn av redusert behov for saksbehandlingskapasitet foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 473, post 01 med 2,5 mill. kroner.

Kap. 480 Svalbardbudsjettet

Post 50 Tilskudd

Boligtiltak og arealutvikling i Longyearbyen mv.

Longyearbyen ble rammet av et stort snøskred 19. desember 2015. Flere hus ble ødelagt og vil ikke kunne gjenoppbygges i det samme området. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 10 mill. kroner til boligbygging og arealutvikling i Longyearbyen. Videre foreslås det å bevilge 0,9 mill. kroner til å dekke ekstraordinære merutgifter i forbindelse med skredulykken for Longyearbyen lokalstyre, Sysselmannen og Svalbard kirke.

Redusert foreldrebetaling og gratis kjernetid i barnehage

I 2015 og 2016 er det bevilget til sammen 0,9 mill. kroner til å innføre ny nasjonal ordning for reduksjon av foreldrebetaling og en ordning med gratis kjernetid for fire- og femåringer i barnehager på Svalbard. Longyearbyen skal ikke være et livsløpsamfunn med fullt utbygd tjenestetilbud, og lov om sosiale tjenester gjelder ikke på Svalbard. Endringene i ordningen for foreldrebetaling har en klar sosial innretning. På bakgrunn av dette har Longyearbyen lokalstyre vedtatt ikke å innføre ordningene. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 0,9 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 480, post 50 med 10,0 mill. kroner.

Kap. 490 Utlendingsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Saksbehandlingskapasitet UDI

Bevilgningen på posten gjelder utgifter til drift av Utlendingsdirektoratet (UDI). UDI har et stort antall asylsaker til behandling etter den store økningen i antall asylsøkere høsten 2015. UDIs bevilgning ble i Saldert budsjett 2016 økt med 184 mill. kroner til asylsaksbehandling. Regjeringen foreslår ikke nå endringer i bevilgningen til saksbehandlingskapasitet i UDI. Det er stor usikkerhet knyttet til hvor mange asylsøkere som vil komme til Norge framover. Det anses som sannsynlig at det vil ankomme mellom 5 000 og 50 000 asylsøkere inneværende år. Gjeldende prognose er 25 000 asylsøkere i 2016. Dette er 8 000 lavere enn hva som er lagt til grunn i Saldert budsjett 2016.

Endringer i IKT-systemer i UDI

Prop. 90 L (2015–2016) Endringer i utlendingsloven mv. (innstramninger II) inneholder en rekke forslag til endringer som vil påvirke utlendingsforvaltningens saksbehandling. Dette medfører behov for systemendringer i UDI, herunder i saksbehandlingssystemet DUF. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 490, post 01 med 10 mill. kroner til formålet, mot at bevilgningene på kap. 440, post 01 og kap. 451, post 01 samlet reduseres tilsvarende.

Som følge av nærpolitireformen, ble de nye politidistriktene formelt etablert 1. januar 2016. Det må gjøres flere endringer i UDIs systemportefølje som følge av den nye organisasjonsmodellen til politiet. Det foreslås å øke bevilgningen med 5,1 mill. kroner knyttet til IKT-tilpasninger som følge av nærpolitireformen.

Norsk deltakelse i EUs relokaliseringsprogram

Det er i Saldert budsjett 2016 lagt til rette for at Norge kan motta 750 asylsøkere gjennom EUs relokaliseringsprogram. Det er bevilget 65 mill. kroner til formålet over kap. 490, post 01. Regjeringen har varslet at bevilgningen vil bli fordelt på andre kapitler og poster når opplegget for mottak av asylsøkere gjennom ordningen er nærmere fastsatt. Justis- og beredskapsdepartementet har denne våren inngått avtaler med greske og italienske myndigheter. Det er imidlertid fortsatt stor usikkerhet knyttet til når relokaliseringen vil bli gjennomført, og hvor mange personer som vil bli relokalisert til Norge inneværende år. Bevilgningen til formålet foreslås derfor ikke fordelt på berørte budsjettposter nå. Siden ingen asylsøkere ble relokalisert de første månedene i 2016, forventes utgiftene, spesielt knyttet til innkvartering, å være lavere enn tidligere anslått. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen med 9,0 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 01 med 6,1 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak

Økte utgifter til innkvartering av asylsøkere

Bevilgningen på posten gjelder statens utgifter til drift av asylmottak.

Bevilgningen foreslås økt med 754 mill. kroner. Dette skyldes i hovedsak dyrere innkvarteringsløsninger, inkludert bruk av akuttinnkvartering og større, forenklede mottaksplasser i første kvartal 2016, samt utgifter tilknyttet opprettelsen av ankomstsenteret i Finnmark. Bevilgningsøkningen må ses i sammenheng med bevilgningsreduksjonen på kap. 400, post 22, jf. omtale ovenfor.

Prøveordning med frivillighetskoordinatorer i mottak

Det foreslås å bevilge 5,4 mill. kroner til en prøveordning med frivillighetskoordinatorer i utvalgte mottak. Som følge av de høye ankomsttallene for asylsøkere høsten 2015 er det opprettet mange nye mottak. UDI er i ferd med å inngå intensjonsavtaler med flere store frivillige organisasjoner. Frivillighetskoordinatorene kan bidra til å systematisere kontakten mellom mottakene og ulike samarbeidsaktører. Tiltaket er omtalt i Meld. St. 30 (2015–2016) Fra mottak til arbeidsliv – en effektiv integreringspolitikk.

Dialoggrupper mot vold i mottak

Det foreslås å bevilge 12,4 mill. kroner til dialoggrupper mot vold i utvalgte mottak. Stiftelsen Alternativ til vold (ATV) har utarbeidet et kursopplegg for UDI, der ATV lærer opp mottaksansatte til å holde dialoggrupper for beboere i mottak. Formålet med tiltaket er å redusere vold i og utenfor mottak. Dialoggruppene skal gi rom for refleksjon og meningsutveksling mellom beboerne rundt tema som er knyttet til forebygging av vold. Tiltaket er omtalt i Meld. St. 30 (2015–2016).

Integreringsmottak

Regjeringen foreslår å etablere integreringsmottak for personer med beskyttelsesbehov. Det vises til omtale under kap. 496, post 73. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 0,8 mill. kroner i 2016 til koordinatorstillinger i forbindelse med etablering av mottakene. Tiltaket er omtalt i Meld. St. 30 (2015–2016).

Endring i fullmakt om innkvartering

For å kunne sørge for tilstrekkelig mottakskapasitet ved en eventuelt sterk økning i asylankomstene, foreslås det å gi Justis- og beredskapsdepartementet fullmakt til blant annet å kunne øke antall plasser i asylmottak selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov. Det vises til nærmere omtale under Andre saker nedenfor, samt forslag til romertallsvedtak.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 21 med 772,6 mill. kroner.

Post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

Oppdaterte prognoser

Vertskommunetilskuddet skal dekke kommunenes gjennomsnittlige utgifter til helse, barnevern, tolk og administrasjon i forbindelse med drift av asylmottak i kommunen. Som følge av usikkerhet knyttet til varigheten av akuttplasser fikk ikke vertskommuner for akuttmottak utbetalt vertskommunetilskudd forskuddsvis i desember 2015 slik de normalt gjør. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 102,3 mill. kroner i 2016.

Barnehagetilbud til 2- og 3-åringer med oppholdstillatelse i mottak

Regjeringen foreslår at det legges til rette for at kommunene fra barnehageåret 2016–2017 kan tilby gratis kjernetid i barnehage til 2- og 3-åringer som har fått opphold i Norge, men som fortsatt bor i asylmottak. Forslaget er en oppfølging av anmodningsvedtak 436:2 (2015–2016). Det foreslås at ordningen innrettes tilsvarende den nasjonale ordningen for gratis kjernetid med 20 timer gratis oppholdstid per uke. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 490, post 60 med 3,6 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon over kap. 231 Barnehager, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Integreringsmottak

Regjeringen foreslår å etablere integreringsmottak for personer med beskyttelsesbehov. Det vises til omtale under kap. 496, post 73. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1,3 mill. kroner i 2016 til barnehageplasser i forbindelse med mottakene. Tiltaket er omtalt i Meld. St. 30 (2015–2016).

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 490, post 60 med 107,2 mill. kroner.

Post 70 Stønader til beboere i asylmottak

Bevilgningen på posten gjelder utgifter til økonomiske ytelser til beboere i asylmottak. Oppdaterte prognoser tilsier at det vil være færre beboere i mottak enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Videre mottar beboere i mottak med fri kost lavere ytelser enn beboere i mottak med selvhushold, og det anslås nå at en større andel beboere bor i mottak med fri kost. Samlet gir dette et redusert behov for stønader til beboere i mottak på 141,1 mill. kroner. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 490, post 70 med dette beløpet.

Post 72 Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, overslagsbevilgning

Spesialutsendinger for utlendingssaker

Justis- og beredskapsdepartementet dekker utgifter til ni spesialutsendinger for utlendingssaker. Spesialutsendingene arbeider med å legge til rette for retur av personer fra Norge gjennom tilrettelegging for enkeltreturer og inngåelse av returavtaler med avsenderland. Erfarings- og lønnsnivået til spesialutsendingene har økt de siste årene. Det foreslås å øke bevilgningen til spesialutsendingene med 3 mill. kroner på kap. 100 Utenriksdepartementet, post 01 Driftsutgifter mot en tilsvarende reduksjon over kap. 490, post 72.

Forslaget medfører en reduksjon i ODA-godkjente utgifter over kap. 3490, post 01 på 2,6 mill. kroner.

Overslagsbevilgning

Stortinget vedtok 3. desember 2015 anmodningsvedtak 68. I pkt. 1 i vedtaket bes Regjeringen å prioritere arbeidet med rask retur av personer som har fått avslag på sine asylsøknader, og i særdeleshet prioritere retur av grupper der dette vil ha effekt på tilstrømningen framover. Videre bes regjeringen kontinuerlig sørge for at utøvende myndigheter har tilstrekkelig ressurser til å drive et effektivt returarbeid. Kap. 490, post 72 er tilført stikkordet «overslagsbevilgning» i Saldert budsjett 2016.

Regjeringen legger til grunn at Stortingets vedtak og tilføyelse av stikkordet «overslagsbevilgning» på posten innebærer en mulighet til å etablere og endre programmer, stønader og tilskudd, selv om dette innebærer at gjeldende bevilgning på kap. 490, post 72 i visse situasjoner kan bli overskredet, og videre at regjeringen har fullmakt til å gjøre slike endringer mot etterfølgende framlegg for Stortinget. En overskridelse må være begrunnet med flere eller raskere returer eller tiltak som skal bidra til flere og raskere returer.

Post 75 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres

Bevilgningen gjelder reiseutgifter for overføringsflyktninger og for flyktninger som vender tilbake til hjemlandet. Som følge av at flere overføringsflyktninger bosettes, forventes reiseutgiftene å bli høyere enn prognosen som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 490, post 75 med 1,4 mill. kroner.

Kap. 3490 Utlendingsdirektoratet

Post 01 Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,6 mill. kroner som følge av forslaget om bevilgningsreduksjon på kap. 490, post 72 mot tilsvarende økning på kap. 100, post 01, jf. omtale under disse postene.

Post 03 Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet kan i henhold til OECD/DACs statistikkdirektiver godkjennes som offisiell utviklingshjelp (ODA). Inntektene på kap. 3490, post 03 motsvares av utgifter under Utenriksdepartementets kap. 167, post 21. På bakgrunn av oppdaterte prognoser foreslås det å øke bevilgningen på kap. 3490, post 03 med 2,5 mill. kroner, jf. omtale under kap. 490, post 75.

Post 04 Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

Inntektene på kap. 3490, post 04 motsvares av utgifter på kap. 167, post 21 under Utenriksdepartementet. På bakgrunn av forslag om utgiftsendringer tilknyttet endrede prognoser under kap. 490, post 21, post 60 og post 70, foreslås det å øke bevilgningen på kap. 3490, post 04 med 700,3 mill. kroner.

Som følge av forslag om økte bevilgninger på kap. 490, post 21 og post 60 og kap. 496, post 21 og post 73, knyttet til prøveordning med frivillighetskoordinatorer, dialoggrupper i mottak, barnehagetilbud for 2–3-åringer med opphold og integreringsmottak, foreslås det å øke bevilgningen med 15,1 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 3490, post 04 med 715,5 mill. kroner.

Kap. 495 Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Ansvaret for kompetanseteamet mot tvangsekteskap og kjønnslemlestelse ble overført fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet til Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet fra 1. september 2015. Som følge av dette foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 495, post 01 med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 858, post 01 under Barne- og likestillingsdepartementet. Beløpet på 0,2 mill. kroner tilsvarer en justering av lønnsmidler som det ikke var tatt høyde for ved overføringen av midlene for 2016.

Kap. 496 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres

Regjeringen foreslår å etablere integreringsmottak for personer med beskyttelsesbehov. Det vises til omtale under kap 496, post 73. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 496, post 21 med 0,8 mill. kroner i 2016 til evaluering og seminarer i forbindelse med etablering av integreringsmottak. Det vises også til omtale av tiltaket i Meld. St. 30 (2015–2016).

Post 60 Integreringstilskudd, kan overføres

Bevilgningen på posten gjelder utbetaling av integreringstilskudd til kommunene ved bosetting av flyktninger. Tilskuddet skal gi en rimelig dekning av de gjennomsnittlige merutgiftene kommunene har ved bosetting og integrering av flykningene i bosettingsåret og de fire neste årene.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 496, post 60 med 1 653,2 mill. kroner. Endringen skyldes hovedsakelig et høyere antall bosatte flyktninger i 2015 enn det som var lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Den høye bosettingen i 2015 medfører økt utbetaling av integreringstilskudd i 2016. I tillegg er bosettingsprognosen for 2016 økt med knapt 3 800 personer sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Post 61 Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, overslagsbevilgning

Det foreslås å øke bevilgningen med 166,8 mill. kroner. Hovedårsaken til endringen er en økning i prognosen for antall bosatte enslige mindreårige i 2016 sammenlignet med anslaget som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Post 71 Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 1 mill. kroner til Stefanusalliansen over kap. 496, post 71. Bevilgningen er lagt til de nasjonale ressursmiljøene på post 71. Stefanusalliansens arbeid er imidlertid i stor grad rettet internasjonalt. For å sørge for korrekt postbruk, foreslås det å redusere kap. 496, post 71 med 1 mill. kroner, mot en tilsvarende økning på kap. 496, post 73.

Post 73 Tilskudd

Integreringsmottak

Regjeringen ønsker å etablere integreringsmottak for personer med beskyttelsesbehov, og prøve ut ulike modeller for slike mottak. De første integreringsmottakene skal etableres innen utgangen av 2016. Formålet er å legge til rette for raskere arbeids- og samfunnsdeltakelse for nyankomne innvandrere med fluktbakgrunn. Målgruppen for integreringsmottakene er personer i asylmottak som nylig har fått innvilget oppholdstillatelse, samt personer fra grupper som har høy sannsynlighet for å få innvilget sin søknad om beskyttelse.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 2,5 mill. kroner i 2016 til kvalifiseringstiltak i forbindelse med etablering av integreringsmottak. Det vises til omtale av tiltaket i Meld. St. 30 (2015–2016).

Youth Can

Det er bevilget 1 mill. kroner på posten til det europeiske ungdomsnettverket mot voldelig ekstremisme Youth Can i 2016. Nettverket skal driftes av Bufdir. Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1 mill. kroner mot tilsvarende økning på kap. 846, post 79 under Barne- og likestillingsdepartementet til drift av nettverket.

Stefanusalliansen

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner knyttet til postering av tilskudd til Stefanusalliansen, jf. omtale under kap. 496, post 71.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 496, post 73 med 2,5 mill. kroner.

Kap. 3496 Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

Post 01 Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

Visse innenlandske utgifter til bosetting av overføringsflyktninger kan godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det er anslått en økning i antall bosatte overføringsflyktninger sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2016. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 18,7 mill. kroner.

Post 02 Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

Visse innenlandske utgifter knyttet til mottak av flyktninger kan godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 3496, post 02 med 13,8 mill. kroner. Nedjusteringen skyldes en økning i prognosen for ventetid i mottak for enslige mindreårige, noe som reduserer andelen av utgiftene til det særskilte tilskuddet som kan ODA-godkjennes.

Kap. 497 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 21 Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 5,7 mill. kroner i 2016. Midlene skal benyttes til videreutvikling av nettbaserte læringsressurser for norskopplæring. Tilbudet er et supplement til norskopplæringen som gis i mottak og etter introduksjonsloven. Det skal kunne tas i bruk av frivillige aktører og andre som tilbyr norskopplæring. Det vises til omtale av tiltaket i Meld. St. 30 (2015–2016).

Post 60 Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Tilskuddsordningen gjelder kommunenes opplæringstilbud i norsk og samfunnskunnskap til voksne innvandrere i mottak og etter bosetting. Det foreslås å øke bevilgningen med 385,5 mill. kroner, i hovedsak som følge av at antallet deltakere med rett og plikt til norskopplæring har økt sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Kap. 3497 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

Post 01 Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

Visse innenlandske utgifter knyttet til mottak av flyktninger kan i henhold til retningslinjer fra OECD/DAC godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 3497, post 01 med 63,3 mill. kroner. Dette skyldes at antallet som utløser norskopplæring for asylsøkere i mottak har økt sammenlignet med det som lå til grunn for Saldert budsjett 2016.

Andre saker

Opptrappingsplan for kriminalomsorgen

Regjeringen viser til anmodningsvedtak nr. 604 (2014–2015):

«Stortinget ber regjeringen fremme en sak for Stortinget med en opptrappingsplan for kriminalomsorgen innen våren 2016. Denne opptrappingsplanen må inneholde en konkret og realistisk plan for utbygging av norsk fengselskapasitet, samt utfasing av eldre og ufunksjonelle fengselsbygg, slik at dagens kapasitetsutfordringer løses i overensstemmelse med utfordringene skissert i Meld. St. 12 (2014–2015), tilsvarende minimum netto 500 nye plasser, innen utgangen av 2020.»

Regjeringens mål er å bygge ut og videreutvikle kriminalomsorgens kapasitet for å sørge for god og effektiv straffegjennomføring. Regjeringen baserer sin politikk på langsiktig og helhetlig planlegging, samtidig som det iverksettes tiltak med rask effekt. Dette skal bidra til å sørge for en effektiv straffesakskjede med tilstrekkelig kapasitet til å dekke behovet for gjennomføring av straff og varetekt.

Planlegging og endringer av kriminalomsorgens kapasitet skal være basert på gitte prinsipper og kriterier. Prognoser for kapasitet for straffegjennomføring og varetekt, balanse mellom ulike straffegjennomføringsformer og sikkerhetsnivåer, samt utnyttelse av kriminalomsorgens ressurser skal alltid vurderes. Videre skal faglig innhold som knytter seg til tilbakeføring til samfunnet etter endt straff og aktivisering av domfelte, samt forhold for tilsatte, tillegges vekt.

Kortsiktige og langsiktige behovsprognoser

En langvarig underdekning av fengselsplasser medførte at det var en soningskø på over 1 200 dommer da Regjeringen tok over. Det var også et høyt antall personer i politiarrest som ikke ble overført til varetekt i fengsel innen fristen på 48 timer. Justis- og beredskapsdepartementet la i Meld. St. 12 (2014–2015) Utviklingsplan for kapasitet i kriminalomsorgen fram prognoser som viste et langsiktig behov for økt kapasitet tilsvarende 1 000 nye plasser innen 2040, og at 550 av disse må etableres innen 2020. Det er størst behov for plasser med høy sikkerhet på Østlandet, i Agderfylkene og på Vestlandet.

Det er behov for vedlikehold ved flere av fengslene. Dette er dokumentert gjennom tilstandsanalyser utført av Statsbygg. 45 pst. av bygningsmassen er ifølge Statsbygg i teknisk dårlig stand, i tillegg til at den er lite tilpasningsdyktig til en framtidsrettet kriminalomsorg. Basert på tilstandsanalysen må om lag 1 000 fengselsplasser erstattes. Hele eller deler av fengsler må også stenges i perioder for at det kan utføres nødvendig vedlikehold. En betydelig andel av vedlikeholdsbehovet er knyttet til store eller alvorlige avvik ved Oslo fengsel og Ullersmo fengsel.

God balanse mellom straffegjennomføringsformer og sikkerhetsnivåer

Det må være god balanse mellom straffegjennomføring i fengsel og i samfunnet. Det må også være riktig fordeling mellom fengselsplasser med høy og lav sikkerhet. Om lag 65 pst. av plassene er plasser med høyt sikkerhetsnivå, og det er behov for flere plasser med høyt sikkerhetsnivå. En evaluering av straffegjennomføring med elektronisk kontroll dokumenterer gode effekter på tilbakefall, og er dermed godt egnet som alternativ for straffegjennomføring for enkelte målgrupper. Det er også et mulig alternativ til fengselsplasser med lavere sikkerhet.

Hensiktsmessig og effektiv struktur

Regjeringen vil redusere utgiftene til ledelse og administrasjon, og sørge for at mest mulig av ressursene går til tjenesteproduksjon. Regjeringen viser for øvrig til at det er lagt fram forslag til ny organisasjonsstruktur i Prop. 105 L (2015–2016) Endringer i straffegjennomføringsloven mv. (omorganisering av kriminalomsorgen m.m.). Kriminalomsorgen på lokalt nivå består av 40 fengsler med i overkant av 4 100 fengselsplasser. Fengselsstrukturen består av mange små og geografisk spredte enheter. De 40 fengslene er lokalisert på nærmere 60 steder. Nye fengsler må være større, og flere av dagens enheter må erstattes med færre og større enheter. Videre må fengsler lokaliseres der det er behov. Kriminalomsorgen har utarbeidet standardløsninger for å redusere utgiftene til investeringer og drift. Dette er tatt i bruk ved pågående utbygginger ved Ullersmo fengsel, og Indre Østfold fengsel, Eidsberg avdeling. Det vil bidra til bedre samlet utnyttelse av kriminalomsorgens ressurser.

Iverksatte tiltak

For å løse det akutte behovet for plasser, inngikk Justis- og beredskapsdepartementet i 2015 en midlertidig avtale om leie av 242 fengselsplasser i Nederland. Det er bevilget midler til å øke kapasiteten i norske fengsler med 65 plasser med høy sikkerhet gjennom utvidelser ved Oslo, Bodø, Bergen, Hustad og Kongsvinger fengsler, samt en ungdomsenhet på Eidsvoll med fire plasser. Flere innsatte er overført til straffegjennomføring i behandlingsinstitusjon. Bevilgningen til formålet er økt, og i 2015 tilsvarte bruk av denne soningen om lag 51 000 fengselsdøgn eller 140 plasser. Regjeringen har også lagt til rette for at flere utenlandske innsatte soner straffen i hjemlandet. Summen av alle tiltakene har bidratt til at soningskøen i regjeringsperioden er halvert, og antall oversittere i politiarrest er redusert.

Vurdering av nye tiltak

For å dekke det langsiktige behovet på Østlandet, er det gjennomført en konseptvalgutredning (KVU) for straffegjennomføringskapasitet for fylkene Telemark, Vestfold, Buskerud, Oslo, Akershus, Østfold, Hedmark og Oppland. KVU-en er til kvalitetssikring.

I statsbudsjettet for 2016 ble det bevilget midler til å øke kapasiteten ved Indre Østfold fengsel, Eidsberg avdeling og Ullersmo fengsel til erstatning for Oslo fengsel, avd. A, som må stenges. Det ble også bevilget 115 mill. kroner til ekstraordinært vedlikehold. Vedlikeholdstiltak ved fengslene Åna, Bergen, Ullersmo, Oslo avd. B, Ila og Trondheim prioriteres.

Regjeringen vurderer ytterligere kapasitetsutvidelser på Østlandet. Basert på tidligere nevnte prinsipper vurderes utvidelser ved Ullersmo fengsel, Halden fengsel og Skien fengsel som mest aktuelle. Det er også fortsatt et behov for å opprettholde kapasitet i Oslo, og Regjeringen vil vurdere nye tiltak ved Oslo fengsel. Utbygging av Vestoppland fengsel, avd. Valdres, jf. merknad i Innst. 305 S (2014–2015), prioriteres ikke nå.

En konseptvalgutredning for Vestlandet er prioritert. Det er dokumentert behov for flere fengselsplasser på Vestlandet i bergensområdet, og utvidelser i tilknytning til eksisterende fengsler i Bergen anses i den anledning som mest aktuelt. Videre kan det være aktuelt med utbygging ved Åna fengsel. Nye fengsler i Haugesund og Ålesund, og utbygging av Vik fengsel, jf. anmodningsvedtak 104 (2015–2016), vil vurderes som del av en KVU for straffegjennomføringskapasitet på Vestlandet.

Regjeringen prioriterer ikke planlegging og utbygginger av kapasitet i Nord- og Midt-Norge nå. Det kan imidlertid bli nødvendig med rehabilitering og utbygginger ved Trondheim fengsel pga. det betydelige vedlikeholdsbehovet ved fengselet og behovet for fengselsplasser med høyt sikkerhetsnivå.

Det er gjennomført en kvalitetssikret KVU for Agderfylkene. Den dokumenterer et behov for ny kapasitet i disse fylkene. Regjeringen prioriterer nytt fengsel i Agder, og fremmer derfor forslag om 10 mill. kroner til prosjektering av et nytt fengsel, jf. omtale under kap. 430, post 01. Utbygging av Arendal fengsel, Evje avdeling prioriteres ikke nå fordi det først og fremst er behov for plasser med høy sikkerhet.

Regjeringen vil vurdere midlertidige og permanente nedstengninger av fengsler og fengselsplasser, bl.a. i forbindelse med etablering av ny straffegjennomføringskapasitet. Regjeringen vil gjennomgå om det er en hensiktsmessig fordeling av fengselsplasser med lavere sikkerhet og bruk av straffegjennomføringsformer i samfunnet, bl.a. straffegjennomføring med EK og overføring til soning ved behandlingsinstitusjon etter strgjfl. § 12. Regjeringen vil fortløpende vurdere tiltak, og endre fordelingen ved ubalanse. Det er et mål å øke antall soningsoverføringer av utenlandske innsatte til soning i hjemlandet.

Endringer i fullmakt om innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget har for 2016 gitt Justis- og beredskapsdepartementet fullmakt til å inngå avtaler om drift av asylmottak med varighet utover 2016 samt øke antall plasser i asylmottak innenfor gjeldende rammer selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov på kap. 490, postene 21, 60 og 70. Det foreslås at fullmakten gis en noe justert ordlyd. Fullmakten må ses i sammenheng med utlendingslovens § 95, som fastsetter at utlendinger som søker beskyttelse i Norge skal tilbys innkvartering. Bevilgningene på de aktuelle postene finansierer i dag utgifter knyttet til innkvartering av personer som søker beskyttelse og har sak til behandling, personer som venter på bosetting og personer med utreiseplikt etter avslag på asylsøknad. Det foreslås ikke endringer i dette. Bevilgningene på de aktuelle postene er bl.a. dimensjonert etter prognoser for antall beboere og plasser i mottak, kapasitetsutnyttelse og gjennomsnittspriser for mottaksplasser. Tallet på asylsøkere til Norge kan variere svært mye på kort tid, og det kan oppstå situasjoner der det for å oppfylle lovens krav er nødvendig for forvaltningen å kunne inngå økonomiske bindinger på vegne av staten utover gjeldende bevilgning, uten først å måtte vente på Stortingets behandling av et oppdatert budsjettforslag. Fullmakten er ment å ivareta dette hensynet, jf. bevilgningsreglementets § 2. Regjeringen legger opp til at innkvarteringen ved bruk av fullmakten vil gjennomføres mest mulig kostnadseffektivt for staten.

Fullmakten foreslås også å omfatte beredskap som vurderes som nødvendig for å gi innkvartering til asylsøkere som ankommer Norge. Dette kan bl.a. gjelde anskaffelse og klargjøring av beredskapstomter som kan settes i stand med innkvarteringsløsninger dersom ankomstene blir høyere enn anslått, inkludert etablering av infrastruktur som strøm, vann og kloakk. Statsbygg og UDI kartlegger nå tomter som kan benyttes til dette formålet. På bakgrunn av de lave ankomstene av asylsøkere så langt i år og den helhetlige vurderingen av budsjettopplegget for 2016, foreslår Regjeringen at et slikt beredskapsarbeid ikke igangsettes nå, men at det gjennom fullmakten gis mulighet til å igangsette arbeidet umiddelbart dersom situasjonen endrer seg. Nødvendige utgifter over Statsbyggs kap. 2445, postene 31 og 49 foreslås på denne bakgrunn også omfattet av fullmakten. Anskaffelse og klargjøring av tomter, utlysning av kontrakter i henhold til regelverk og nødvendige reguleringsprosesser i kommunene er tidkrevende. Brakkeleirer vil derfor ikke være en del av beredskapen for 2016.

UDI og Justis- og beredskapsdepartementet arbeider også med andre beredskapsløsninger som ikke krever større investeringer, herunder rammeavtaler for floteller og akuttinnkvarteringsløsninger.

Det vises til forslag til romertallsvedtak.

Utsatt ikrafttredelse av nye krav til statsborgerskap

Stortinget vedtok i desember 2015 å innføre krav om norskkunnskaper og bestått prøve i samfunnskunnskap for å få norsk statsborgerskap etter søknad, jf. Prop. 144 L (2014–2015). Det ble vedtatt at endringene skulle tre i kraft 1. juli 2016. Som det framgår av lovproposisjonen, skal vilkåret om bestått prøve i samfunnskunnskap oppfylles ved å bestå en revidert versjon av eksisterende prøve i samfunnskunnskap på norsk. Revisjonen av prøven skal bestå i å forenkle det språklige nivået, samt endre noen av spørsmålene slik at de blir av mer allmenn og hverdagslig karakter. Det framgår av proposisjonens punkt 12.3 at departementet vil sørge for at revisjonen av prøven gjennomføres før de nye vilkårene trer i kraft.

Etter at endringene i statsborgerloven ble vedtatt av Stortinget, startet arbeidet med å revidere prøven i samfunnskunnskap. Det har imidlertid vist seg at det ikke er mulig å gjennomføre en faglig forsvarlig revisjon innen 1. juli i år.

Det foreslås på den bakgrunn å utsette ikrafttredelse av krav om norskkunnskaper og bestått prøve i samfunnskunnskap fra 1. juli 2016 til 1. januar 2017.

Budsjettmessige konsekvenser av økt asyltilstrømming

Effekten på offentlige budsjetter av økt asyltilstrømming vil merkes over flere år. Asylsøkerne skal tas i mot, innkvarteres og, for de som får oppholdstillatelse, bosettes og integreres i det norske samfunnet. Den store økningen i asylankomster høsten 2015 er derfor ventet å begrense det budsjettmessige handlingsrommet i flere år framover. Beregningsgruppen for utlendingsforvaltningen (BGU) anslår i sin siste rapport at det er sannsynlig at det vil komme mellom 5 000 og 50 000 asylsøkere til Norge i 2016, og prognosen settes til 25 000.

Usikkerheten i anslagene

Anslagene for asylankomster er svært usikre. De skjerpede grensekontrollene i Europa har bidratt til at ankomstene til Norge hittil i 2016 har vært lave. Så langt i år er det fremmet langt færre søknader om asyl enn det som har vært vanlig i tidligere år. Samtidig kommer vesentlig flere asylsøkere til Europa sammenlignet med samme tid i fjor. Dette tyder på at grensekontrollene som er satt i verk både på Balkan, i Sentral-Europa og i Danmark, Sverige og Norge har hatt en effekt på antall søkere til Norge. I hvilken grad den nylig inngåtte returavtalen mellom EU og Tyrkia virker etter hensikten er også ventet å påvirke asylankomstene til Norge. Dersom det oppstår nye transittruter til Vest-Europa, vil dette kunne bidra til å øke ankomsttallene.

Økonomiske effekter

Den økte tilstrømmingen av asylsøkere virker isolert sett ekspansivt på aktiviteten i norsk økonomi. Stønader til asylsøkere vil trolig i stor grad gå til forbruk. Videre utløser den økte tilstrømmingen av asylsøkere investeringer og rehabilitering av eksisterende bygg og annen infrastruktur i både kommunal og privat sektor. På kort sikt øker utgiftene til saksbehandling, drift av asylmottak og bosetting. På lengre sikt skal innvandrerne delta i arbeidslivet og bidra til fellesskapet.

Tabell 2.1 gir en forenklet oversikt over forventede utgifter per person de første årene etter ankomst.

Tabell 2.1 Anslåtte kostnader per person de første årene etter ankomst, gitt innvilgelse av søknad om asyl. Kroner1

Før bosetting

År 1 etter bosetting

Samlet år 1–6 etter ankomst

Registrering PU

15 000

Saksbehandling og tolkeutgifter UDI

16 000

Vergemål

8 000

Asylmottak, voksne²

156 000

Asylmottak, enslige mindreårige over 15 år

540 000

Omsorgssenter, enslige mindreårige under 15 år

1 881 000

Norskopplæring for asylsøkere over 16 år i mottak

13 000

Grunnskoleopplæring barn 6–18 år før oppholdstillatelse

83 000

Grunnskoleopplæring barn 6–18 år i omsorgssenter

180 000

Integreringstilskudd og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap, voksne

262 000

Tilskudd og refusjon for enslige mindreårige, 16 år ved ankomst³

1 160 000

Tilskudd og refusjon for enslige mindreårige, 13 år ved ankomst⁴

1 204 000

Demografikostnader kommunesektoren⁵

75 000

Statlige investeringer⁶

20 000

Oppsummering:

Kroner per voksne asylsøker

199 000

357 000

1 609 000

Kroner per enslige mindreårige, 16 år ved ankomst

675 000

1 255 000

5 053 000

Kroner per enslige mindreårige, 13 år ved ankomst

2 100 000

1 299 000

8 393 000

¹ Det vises til tabell 2.3 i Prop. 1 S Tillegg 1 (2015–2016) for en nærmere beskrivelse av de overordnede forutsetningene som ligger til grunn for tabellen. Som en teknisk forutsetning er det lagt til grunn at asylsøkerne er ett år i mottak/omsorgssenter.

2 Anslaget er basert på ordinær mottakskapasitet, og inkluderer ikke utgifter til plasser i akuttinnkvarteringsløsninger. Akuttplasser har en høyere enhetskostnad enn andre typer mottaksplasser, og ble benyttet høsten 2015 som følge av manglende kapasitet i det ordinære mottakssystemet.

3 Inkluderer integreringstilskudd, særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap og refusjon av barnevernutgifter. Inkluderer ikke utgifter til ekstratilskudd ved bosetting i 2016 og videregående opplæring.

⁴ Tilsvarende som for enslige mindreårige, 16 år ved ankomst, men inkluderer ikke tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap.

⁵ Kostnader av økt befolkning i kommunesektoren. Beregningen er basert på aldersfordelingen av bosettingsklare og bosatte flyktninger hittil i 2016, og utgifter per innbygger i 2016 i ulike aldersgrupper.

⁶ Hensyntar at realkapital i offentlig forvaltning øker i takt med befolkningsveksten.

Kilde: Barne- og likestillingsdepartementet, Finansdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kunnskapsdepartementet

En tilsvarende tabell ble presentert i tilleggsnummeret om økte asylankomster i høst.[1] Tabell 2.1 viser oppdaterte kostnadsanslag, i tillegg til å inkludere utgifter til grunnskoleopplæring og norskopplæring for asylsøkere i mottak. Anslaget i tabellen illustrerer en normalsituasjon for ankomster og tar utgangspunkt i ordinære mottaksplasser. De faktiske enhetskostnadene i 2015 og 2016 kan derfor avvike fra anslagene i tabellen.

Økte asylankomster medfører blant annet økte kostnader til mottaksdrift og omsorgssentre samt utbetaling av tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap og integreringstilskudd til kommunene. I tre år etter vedtak om opphold mottar kommunene tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap, og de første fem årene etter bosetting mottar kommunene integreringstilskudd. De høye asylankomstene høsten 2015 medfører derfor økte utgifter både i 2016 og flere år framover.

Samlet anslås utgiftene på innvandrings- og integreringsområdet til 23,7 mrd. kroner i 2016. Dette inkluderer utgifter på budsjettpostene som i betydelig grad påvirkes av endringer i asyltilstrømningen. Dette er en økning på om lag 1,3 mrd. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Økningen skyldes primært at bosettingen av flyktninger går raskere enn tidligere lagt til grunn.

Dersom det legges til grunn en prognose for ankomster på 25 000 i både 2016 og 2017, kan det på usikkert grunnlag anslås at utgiftene til innvandring og integrering øker med om lag 4,8 mrd. kroner i 2017, til om lag 28,5 mrd. kroner. Dersom ankomsttallene skulle bli høyere enn dette, vil dette kunne innebære en vesentlig økning i utgiftene til formålet.

Kostnader på lengre sikt

Beregningene omtalt ovenfor omfatter bare offentlige utgifter de første seks årene etter ankomst. På sikt er tilknytningen til arbeidsmarkedet avgjørende for det offentliges nettokostnader ved innvandring. I gjennomsnitt har innvandrere fra lavinntektsland hatt betydelig lavere sysselsetting enn resten av befolkningen, mens innvandrere fra vestlige land har hatt høyere sysselsetting. Figur 2.1 illustrerer forskjellen mellom innvandrere med høy og innvandrere med lav yrkesdeltakelse i innvirkning på offentlige nettoinntekter.

Figur 2.1 Virkninger på offentlige nettoinntekter per ekstra innvandrer.¹ Tusen 2016-kroner

¹ Utenom offentlige investeringskostnader

Kilde: Statistisk sentralbyrå

Det er betydelige nettokostnader i flere tiår fremover tilknyttet innvandrere med lav sysselsetting og høyere mottak av stønader. Det illustrerer hvor viktig det er at innvandrerne raskest mulig vinner innpass i arbeidsmarkedet. For begge gruppene av innvandrere avtar imidlertid utslaget over tid. Det må ses i sammenheng med at etterkommerne etter innvandrerne gradvis betyr mer for resultatet, og at det i beregningene som ligger til grunn for figuren er antatt at etterkommerne vil ha samme tilknytning til arbeidsmarkedet som befolkningen for øvrig.

Regjeringen har oppnevnt et utvalg for å vurdere langsiktige konsekvenser for det norske samfunnet av en sterk økning i antall flyktninger, asylsøkere og innvandrere. Konsekvenser av økt innvandring vil også stå sentralt i perspektivmeldingen som blir lagt fram tidlig i 2017.

2.5 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Kap. 500 Kommunal- og moderniseringsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Posten dekker i hovedsak lønn, husleie og andre faste driftsutgifter i Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

For å gi rom for en økning i bevilgningen til medfinansieringsordningen for lønnsomme IKT-prosjekter foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 2,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 540 Direktoratet for forvaltning og IKT, post 25 Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter.

Som følge av at ansvaret for å forvalte utredningsinstruksen er overført fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet til Finansdepartementet, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 420 000 kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1605 Direktoratet for økonomistyring, post 01 Driftsutgifter.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 2,9 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen dekker departementets behov for statistikk, data, utredninger, forskning og formidling av kunnskap m.m.

Bevilgningen foreslås redusert med 350 000 kroner mot en tilsvarende økning på kap. 541 IKT-politikk, post 70 Tilskudd til samordning av IKT-politikken.

For å gi rom for en økning i bevilgningen til medfinansieringsordningen for lønnsomme IKT-prosjekter foreslås det å redusere bevilgningen med 2,5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 540 Direktoratet for forvaltning og IKT, post 25 Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 2,9 mill. kroner.

Kap. 530 Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til prosjektering av bygg. Forprosjektet om nytt bygg for livsvitenskap ved Universitetet i Oslo er estimert å koste 15 mill. kroner mindre enn tidligere antatt. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 15 mill. kroner til 115 mill. kroner.

Post 33 Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til videreføring av byggeprosjekter som Stortinget tidligere har vedtatt å starte opp. Prosjektet nytt fakultetsbygg for medisin og helsefag ved Universitetet i Tromsø vil ha et lavere likviditetsbehov enn bevilget i 2016. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 90 mill. kroner.

Kap. 2445 Statsbygg

Post 24 Driftsresultat

Statsbygg innførte nye statlige regnskapsstandarder fra 1. januar 2015. Innføringen medfører at en større andel av vedlikeholdskostnadene skal regnskapsføres som investeringer og avskrives i tråd med forventet levetid. Prognosen for utskiftninger og påkostninger etter de statlige regnskapsstandardene har økt med 90 mill. kroner. Det er derfor behov for å omdisponere 90 mill. kroner fra Statsbyggs driftsbudsjett til post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, jf. omtale under post 45 og kap. 5445 Statsbygg, post 39 Avsetninger til investeringsformål. Forslaget innebærer en reduksjon av underpost 24.2 Driftsutgifter med 90 mill. kroner mot en tilsvarende økning av underpost 24.5 Til investeringsformål.

Post 30 Prosjektering av bygg, kan overføres

Bevilgningen dekker utgifter til prosjektering av bygg innenfor husleieordningen. Statsbygg har utarbeidet en plan for hvordan forprosjekteringen av nytt regjeringskvartal skal gjennomføres. Kostnadskalkylen og styringsunderlaget for gjennomføring av forprosjekteringen skal nå kvalitetssikres eksternt etter KS2-metodikk. Det var opprinnelig lagt til grunn at Regjeringen ville legge fram forslag til kostnadsramme for gjennomføring av forprosjektet for Stortinget våren 2016, men kostnadsrammen vil først bli lagt fram høsten 2016.

Til oppstart av prosjektet er det i 2016 bevilget 35 mill. kroner. Det er behov for å øke bevilgningen til forberedelsene av forprosjekteringen med 20 mill. kroner i 2016 til 55 mill. kroner. Midlene vil bli disponert til helt nødvendige enkelttiltak som ikke forplikter staten til ytterligere utbetalinger eller forutsetter at hele prosjektet blir gjennomført. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner.

Post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres

Bevilgningen dekker midler til oppstart av nye byggeprosjekter innenfor husleieordningen. Det er endret likviditetsbehov for enkelte prosjekter. For Ullersmo fengsel foreslås det å øke bevilgningen med 39 mill. kroner og for Indre Østfold fengsel, avdeling Eidsberg, foreslås det å øke bevilgningen med 32,4 mill. kroner.

Statsbygg har fullført forprosjektering av sikringstiltakene for regjeringsbyggene R5 og R6 og Regjeringens representasjonsanlegg. Forprosjektet gjennomgår nå en ekstern kvalitetssikring (KS2). Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med forslag om kostnadsramme. Det er bevilget 60 mill. kroner til oppstart i 2016. Fram til fastsettelse av en kostnadsramme for tiltakene er det behov for 28 mill. kroner i 2016. Midlene vil bli disponert til helt nødvendige enkelttiltak som ikke forplikter staten til ytterligere utbetalinger eller forutsetter at hele prosjektet blir gjennomført. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 32 mill. kroner.

For å sikre tilstrekkelig mottakskapasitet ved eventuelt sterkt økte asylankomster, foreslås det å gi Justis- og beredskapsdepartementet fullmakt til å kjøpe og klargjøre tomter for asylmottak. Eventuelle kostnader til klargjøring med infrastruktur, vann, strøm og kloakk, dekkes over post 31. Statsbygg vil forvalte eiendommene, og Utlendingsdirektoratet vil være leietaker, jf. omtale under post 49 og under Justis- og beredskapsdepartementet samt forslag til romertallsvedtak.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 39,4 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Bevilgningen dekker utstyr på eiendommene, kostnader til mindre ombygginger, utvidelser, brukertilpasninger og installering av tekniske anlegg som Statsbygg forvalter. Det er behov for å omdisponere 90 mill. kroner fra kap. 2445, post 24.2 Driftsutgifter til post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold for å ivareta endringer som følge av nye statlige regnskapsstandarder, jf. omtale under post 24 og kap. 5445 Statsbygg, post 39 Avsetning til investeringsformål. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 90 mill. kroner.

Post 49 Kjøp av eiendommer, kan overføres

For å sikre tilstrekkelig mottakskapasitet ved eventuelt sterkt økte asylankomster, foreslås det å gi Justis- og beredskapsdepartementet fullmakt til å kjøpe og klargjøre tomter for asylmottak. Eventuelle kostnader til kjøp av eiendommer vil dekkes over post 49. Det vises til omtale under post 31 og under Justis- og beredskapsdepartementet samt forslag til romertallsvedtak.

Kap. 5445 Statsbygg

Post 39 Avsetning til investeringsformål

På posten føres avsetninger fra driftsregnskapet som blir brukt til investeringsformål. Ved økt avsetning på kap. 2445 Statsbygg, underpost 24.5 Til investeringsformål økes inntekter på kap. 5445 Statsbygg, post 39 tilsvarende. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 90 mill. kroner som følge av innføring av nye statlige regnskapsstandarder, jf. omtale under kap. 2445 Statsbygg, post 24 Driftsresultat og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold.

Kap. 540 Direktoratet for forvaltning og IKT

Post 25 Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter, kan overføres

Formålet med bevilgningen er å bidra til økt gjennomføring av digitaliseringsprosjekter. Bevilgningen skal delfinansiere små til mellomstore digitaliseringsprosjekter som er samfunnsøkonomisk lønnsomme. Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) forvalter ordningen, som innebærer at statlige virksomheter kan søke om midler til å dekke deler av de totale investeringskostnadene. I 2016 er det bevilget 75 mill. kroner til ordningen.

Omlegging av budsjetteringsordningen

For prosjekter som går over flere år (maksimalt tre år), vil midler bli utbetalt årlig i henhold til budsjetterte prosjektkostnader per år. Midler til ett prosjekt som har fått tilsagn kan derfor bli utbetalt opp til tre år etter at prosjektet startet opp. Det foreslås derfor å legge om budsjetteringen av posten til et system med tilsagnsramme, bevilgning og tilsagnsfullmakt.

Det legges til grunn at om lag 30 pst. av tilsagnene kommer til utbetaling i 2016, om lag 50. pst. kommer til utbetaling i 2017 og om lag 20 pst. kommer til utbetaling i 2018. Dette er basert på prosjekter som har fått tilsagn om midler i 2016.

På bakgrunn av dette foreslås det å nedjustere bevilgningen på posten med 50 mill. kroner i 2016, og at det samtidig etableres en tilsagnsfullmakt på 50 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Økning av tilsagnsrammen

For å bidra til å gjennomføre flere lønnsomme IKT-prosjekter foreslås det å øke tilsagnsrammen for medfinansieringsordningen med 30 mill. kroner i 2016. Dette innebærer at tilsagnsrammen økes fra 75 mill. kroner til 105 mill. kroner. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner i 2016 og at tilsagnsfullmakten økes med 20 mill. kroner. Bevilgningsøkningen på 10 mill. kroner foreslås dekket inn gjennom en reduksjon av bevilgningene på kap. 500 Kommunal- og moderniseringsdepartementet, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter og kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 64 Skjønnstilskudd.

På bakgrunn av ovennevnte foreslås det samlet sett å redusere bevilgningen på posten med 40 mill. kroner til 35 mill. kroner. I tillegg foreslås det en tilsagnsfullmakt på 70 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 541 IKT-politikk

Post 70 Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken, kan nyttes under kap. 541, post 22

I 2015 ble det bevilget midler til tilskudd til et råd som bistår Regjeringen i arbeidet med åpenhet i forvaltningen gjennom Open Government Partnership (OGP). Rådet har medlemmer fra International Law and Policy Institute (ILPI), Transparency International og IKT-Norge. Rådet vil spille en viktig rolle i å implementere tiltakene i Norges handlingsplan for OGP for perioden 2016–2018. Det er ønskelig å videreføre støtten til rådet i 2016. IKT-Norge vil stå som mottaker av tilskuddet.

Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 350 000 kroner på posten mot en tilsvarende reduksjon under kap. 500 Kommunal- og moderniseringsdepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter. For at bevilgningen skal være i henhold til formålet med posten, foreslås det også at postbetegnelsen endres til Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken.

Kap. 3540 Direktoratet for forvaltning og IKT

Post 86 (Ny) Tvangsmulkt

Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) forvalter og fører tilsyn etter forskrift om universell utforming av informasjons- og kommunikasjonsteknologiske (IKT)-løsninger. Difi kan pålegge virksomheter å iverksette nødvendige tiltak for å sikre oppfyllelse av forskriften. Direktoratet kan treffe vedtak om tvangsmulkt etter lov 21. juni 2013 nr. 61 om forbud mot diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne § 29.

For å kunne inntektsføre tvangsmulkt er det behov for en egen post på direktoratets inntektskapittel. Det foreslås på denne bakgrunn å opprette en ny post 86 Tvangsmulkt med en bevilgning på 100 000 kroner.

Kap. 551 Regional utvikling og nyskaping

Post 60 Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling

Sør-Varanger kommune har utfordringer som følge av konkursen i Sydvaranger gruve i november 2015. Kommunen har på bakgrunn av dette søkt om 120 mill. kroner i ekstraordinære omstillingsmidler.

I alt 422 personer er direkte rammet av nedleggelsen av Sydvaranger gruve. Norconsult anslår at nedleggelsen kan gi en samlet sysselsettingsnedgang i kommunen på om lag 650 personer. Dette utgjør om lag 11,5 pst. av dagens sysselsetting i kommunen. I tillegg har kommunen de senere årene også blitt berørt av redusert handel med Russland. Sør-Varanger er en egen bo- og arbeidsmarkedsregion, og dagpendling til andre større arbeidsmarkeder er vanskelig.

Beløpet Sør-Varanger kommune har søkt om er betydelig høyere enn søknader og bevilgninger i tidligere tilsvarende saker. Det foreslås en tilleggsbevilgning på 20 mill. kroner i ekstraordinære omstillingsmidler til Sør-Varanger kommune i 2016. Regjeringen er innstilt på å bidra med ytterligere 20 mill. kroner i statsbudsjettet for 2017. Midlene vil overføres til Finnmark fylkeskommune som får ansvaret for bruken av midlene i samarbeid med bl.a. kommunen og Innovasjon Norge.

Kap. 552 Nasjonalt samarbeid for regional utvikling

Post 72 Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres

Norge er forpliktet til å etablere et register for offentlig støtte innen 1. juli 2016. Brønnøysundregistrene har ansvaret for å opprette registeret. Kommunal- og moderniseringsdepartementet skal bidra til å dekke utgifter til etablering og drift i 2016. Det foreslås å redusere posten med 2,8 mill. kroner mot tilsvarende økning av kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Kap. 560 Sametinget

Post 50 Sametinget

Markeringen av 100-årsjubileet for samenes første landsmøte i 1917, Tråante 2017, skal i all hovedsak avholdes i forbindelse med Samefolkets dag 6. februar 2017. Jubileet skal være en nasjonal markering. Jubileet skal markere og formidle kunnskap om samene, samisk kultur og historie i et 100-årsperspektiv. Det vil bli markeringer flere steder i landet. Trondheim kommune, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Sametinget samarbeider om arrangementet.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 1 mill. kroner til Tråante 2017 mot en tilsvarende reduksjon på kap. 561 Tilskudd til samiske formål, post 50 Samisk Høgskole, jf. omtale under kap. 561, post 50.

Kap. 561 Tilskudd til samiske formål

Post 50 Samisk høgskole

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 1 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 560 Sametinget, post 50 Sametinget, jf. omtale under kap. 560, post 50.

Kap. 571 Rammetilskudd til kommuner

Post 60 Innbyggertilskudd

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene

Fra 1. mai 2016 er det satt i gang forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Forsøket innebærer at deltakerkommunene i perioden 1. mai 2016 til 30. april 2019 mottar tilskudd til omsorgstjenester som statlige tilskudd eller et øremerket tilskudd, og ikke som rammetilskudd. Kommunene som deltar i forsøket er Spydeberg, Hobøl, Tønsberg, Lillesand, Os (Hordaland), Stjørdal og Selbu.

Forsøket finansieres i hovedsak ved omdisponering fra kommunenes innbyggertilskudd til kap. 761 Omsorgstjeneste, post 65 Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett. Uttrekket fra innbyggertilskuddet er beregnet på bakgrunn av innrapportering av netto driftsutgifter på KOSTRA-funksjonene 234, 253, 254 og 261 i 2015, og deretter justert med vekst i kommunenes frie inntekter fra 2015 til 2016.

Det foreslås at bevilgningen på posten reduseres med 873,9 mill. kroner, mot en tilsvarende økning av kap. 761, post 65 på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett.

Forsøk med ny oppgave- og ansvarsdeling mellom kommunalt og statlig barnevern.

Barne- og likestillingsdepartementet har fra 1. april 2016 iverksatt forsøk med ny oppgave- og ansvarsfordeling mellom kommunalt og statlig barnevern. Kommunene som deltar i forsøket er Alta, Røyken og Nøtterøy (interkommunalt samarbeid med Tjøme).

Bevilgningen på posten ble økt med 247,6 mill. kroner i Saldert budsjett 2016 for å kompensere kommunene som deltar i forsøket. Beregningen som lå til grunn for dette ble gjort før forsøkskommunene var valgt ut. De valgte forsøkskommunene skal ha en samlet kompensasjon på 53,8 mill. kroner i 2016. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 193,8 mill. kroner. Se også omtale under kap. 854, post 60, kap. 855, post 01 og kap. 3855, post 60.

Østre Toten kommune

Østre Toten kommune har rapportert inn for mange personer med psykisk utviklingshemming i kommunen. Det har medført at kommunen har fått beregnet et for høyt innbyggertilskudd. Det foreslås at innbyggertilskuddet til kommunen reduseres med 5,5 mill. kroner, og at midlene omdisponeres til post 64 Skjønnstilskudd.

Samlet foreslås det at bevilgningen på kap. 571, post 60 Innbyggertilskudd reduseres med til sammen 1 073,2 mill. kroner til 117 979,7 mill. kroner.

Post 64 Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572, post 64

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 5,5 mill. kroner, jf. omtale av Østre Toten kommune under post 60 Innbyggertilskudd.

Videre foreslås det at bevilgningen på posten reduseres med 5 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 540 Direktoratet for forvaltning og IKT, post 25 Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter.

Samlet foreslås det at bevilgningen økes med 0,5 mill. kroner til 1 854,5 mill. kroner.

Kap. 573 Kommunereform

Post 61 (Ny) Engangskostnader ved fylkessammenslåing

Kommunal- og moderniseringsdepartementet har mottatt søknad fra Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag fylkeskommune om sammenslåing fra 1. januar 2018. Staten gir delvis kompensasjon for engangskostnader ved sammenslåing av fylker, jf. inndelingsloven § 15.

Det foreslås å opprette en ny post 61 Engangskostnader ved fylkessammenslåing. Det foreslås en bevilgning på 30 mill. kroner på posten i 2016 for å dekke engangskostnader ved sammenslåing av Nord-Trøndelag fylkeskommune og Sør-Trøndelag fylkeskommune.

Departementet legger opp til å fremme proposisjon til Stortinget om sammenslåing av fylkeskommunene den 20. mai. Departementet vil omtale kompensasjon for engangskostnader nærmere i denne proposisjonen.

Kap. 576 (Nytt) Vedlikehold og rehabilitering

Post 60 (Ny) Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår et engangstilskudd på 250 mill. kroner til vedlikehold og rehabilitering av veier, bygg og anlegg som er eid av kommunen eller kommunalt foretak. Hensikten er å bidra til økt aktivitet på Sør- og Vestlandet. Tilskuddet kommer i tillegg til kommunesektorens inntekter i statsbudsjettet for 2016.

Midlene fordeles til kommunene i Aust- og Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal med høyere ledighet enn landsgjennomsnittet. Tall fra NAV viser at 3,1 pst. av arbeidsstyrken var registrert helt ledig per april 2016. Tilskuddet fordeles med et likt beløp per helt arbeidsledige person utover landsgjennomsnittet på 3,1 pst. Det innebærer at de kommunene som har en registrert ledighet på 3,1 pst. eller lavere ikke vil motta tilskudd.

Tilskuddet fordeles til kommunene uten søknad. Tilskuddet skal brukes på tiltak som settes i gang i 2016, og som kommer i tillegg til allerede vedtatte tiltak i kommunenes budsjetter for 2016. Det legges opp til en enkel rapportering om bruken av midlene. Midler som ikke er brukt i tråd med formålet, må tilbakebetales.

Det foreslås å opprette et nytt kapittel 576 Vedlikehold og rehabilitering og en ny post 60 Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner med en bevilgning på 250 mill. kroner.

Kap. 580 Bostøtte

Post 70 Bostøtte, overslagsbevilgning

Bostøtten skal bidra til å sikre personer med lave inntekter og høye boutgifter en egnet bolig. Bevilgningen for 2016 er 2 763 mill. kroner.

Oppdaterte anslag

Oppdaterte anslag tilsier at det i gjennomsnitt vil bli om lag 105 900 husstander som får bostøtte hver måned i 2016, mot tidligere anslag på 99 600 husstander. Gjennomsnittlig utbetalt bostøtte per mottaker for året anslås til 28 800 kroner, mot tidligere anslag på 27 500 kroner. I tillegg er det satt av midler på posten til etterbetaling, blant annet som følge av opprettinger og klagebehandlinger.

Veksten i gjennomsnittlig utbetalt bostøtte skyldes blant annet at det er flere personer uten trygdeytelser som har rett til bostøtte enn tidligere anslått. Denne gruppen har høyest gjennomsnittlig utbetalt bostøtte per husstand. Samtidig har antallet flyktninger som skal bosettes i 2016 økt kraftig sammenlignet med anslag som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 285 mill. kroner.

Bostøtte til bokollektiv

Ved behandlingen av Dokument 8:135 S (2014–2015) 19. juni 2015 om økt norsk innsats i forbindelse med den humanitære krisen i Syria og nærområdene vedtok Stortinget følgende anmodningsvedtak nr. 800:

«Stortinget ber regjeringen om å foreta en utredning av om bostøtteordningen bør gjøres gjeldende for personer bosatt i bokollektiver.»

For å kvalifisere til bostøtte må boligen oppfylle visse krav. Kravene skal sikre at bostøtten ikke finansierer dårlige boliger eller boforhold som er uegnet på lengre sikt. Boligkravene hindrer i dag at personer som bor i bokollektiv kan søke bostøtte hver for seg. Hele kollektivet kan søke under ett, men vil ofte ha for høy samlet inntekt.

Det forventes at kommunene skal bosette flere flyktninger som har fått lovlig opphold i løpet av 2016. Kommunene må ha mulighet til å utnytte boligmassen fleksibelt for å skaffe bolig til flere flyktninger og andre vanskeligstilte på boligmarkedet.

Regjeringen foreslår å utvide bostøtteordningen slik at det kan gis bostøtte individuelt til personer i bokollektiv ut i fra helse- og sosialformål, forutsatt at kommunen har godkjent boligen. Tiltaket vil forenkle bosettingen av flyktninger og andre vanskeligstilte på boligmarkedet.

Med iverksetting 1. juli 2016 anslås det at om lag 2 200 nye husstander i bokollektiv vil få bostøtte i 2016. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 21 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 306 mill. kroner til 3 069 mill. kroner.

Kap. 581 Bolig og bomiljøtiltak

Post 76 Tilskudd til utleieboliger, kan overføres

Tilskudd til utleieboliger skal bidra til å skaffe egnede boliger for vanskeligstilte på boligmarkedet. Bevilgningen for 2016 er 888,3 mill. kroner, og tilsagnsrammen er 1 044,9 mill. kroner. Rammen gir rom for å gi tilsagn om tilskudd til om lag 2 000 boliger.

Høsten 2015 ble tilsagnsrammen økt med 111,1 mill. kroner for å bidra til flere egnede utleieboliger for flyktninger og andre vanskeligstilte, jf. Prop. 152 S (2014–2015) og Innst. 20 S (2014–2015). Stortinget vedtok økningen etter at forslag til statsbudsjett for 2016 ble lagt fram, og konsekvensene ble ikke innarbeidet i Saldert budsjett 2016. På bakgrunn av dette foreslås det å øke bevilgningen med 37,8 mill. kroner til 926,1 mill. kroner. Tilsagnsfullmakten foreslås økt med 18,9 mill. kroner til 790,9 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 3585 Husleietvistutvalget

Post 01 Gebyrer

Posten omfatter gebyrinntektene fra behandling av klager for Husleietvistutvalget (HTU). Det koster ett rettsgebyr å få behandlet en sak i HTU. HTUs geografiske virkeområde omfatter Oslo, Akershus, Hordaland og Sør- og Nord-Trøndelag. Bevilgningen for 2016 er 1,1 mill. kroner.

Regjeringen har besluttet at Norge skal oppfylle krav i EU-direktiv 2013/11/EU om alternativ tvisteløsning i forbrukersaker. Direktivet innebærer at forbrukere skal få tilbud om å få løst tvister mot næringsdrivende uten å måtte gå til domstolene. På bakgrunn av dette besluttet Regjeringen at HTU fra 1. januar 2016 skal behandle husleietvister fra hele landet der en leietaker som er forbruker fremmer en klage mot en utleier som driver utleievirksomhet som næring. Saksbehandlingsgebyret for disse sakene skal være 0,2 ganger rettsgebyret. Konsekvensen er innarbeidet i saldert budsjett for 2016.

Iverksettelsen av ordningen i HTU er utsatt til 1. juli 2016 i påvente av en endring av husleieloven. Det vil derfor bli behandlet noen flere saker med fullt rettsgebyr i 2016 enn tidlige anslått. Dette vil isolert sett øke gebyrinntektene for første halvår 2016 med om lag 0,1 mill. kroner.

Regjeringen foreslår imidlertid at alle leietakere skal få lavere rettsgebyr fra 1. juli 2016, også de som klager inn private utleiere. Det vil gjøre at alle leietakere som fremmer sak får det samme gebyret, og administreringen blir enklere for HTU. Dette innebærer at gebyrinntektene reduseres med om lag 0,1 mill. kroner.

På bakgrunn av dette foreslås det ingen endringer i bevilgninger på posten.

Kap. 5312 Husbanken

Post 01 Gebyrer m.m.

Posten omfatter etableringsgebyr for å dekke kostnader ved etablering av lån og stikkprøvekontroller, forvaltningsgebyr ved terminvarsler og varslingsgebyr ved purringer.

Det anslås noe lavere vekst i antall utestående lån, og dermed lavere gebyrinntekter. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 1 mill. kroner.

Kap. 590 Planlegging og byutvikling

Post 71 Internasjonale organisasjoner

Bevilgningen dekker Norges medlemskap i International Hydrographic Organization, en rådgivende og teknisk mellomstatlig organisasjon som skal sørge for at sjø- og havområdene blir målt og at fartøy får tilgang til autoriserte sjøkart. Kontingenten er om lag 88 000 euro, og er bl.a. basert på samlet norsk tonnasje. På grunn av valutaendringer foreslås det å øke bevilgningen med 97 000 kroner.

Andre saker

Utmarksforvaltning

Kommunal- og moderniseringsdepartementet skal i 2016 sette i gang en forsøksordning for kommunene, for å prøve ut forenklingstiltak innen utmarksforvaltningen, jf. omtale i Prop. 1 S for 2016. Departementet har avgrenset utlysningen til kommuner som innen fristen 1. juli 2016 har søkt om kommunesammenslåing. Større kommuner gir bedre kommunal kapasitet og kompetanse til slik forvaltning. Større kommuner vil også gi en mer helhetlig forvaltning av et utmarksområde enn i mindre kommuner som har utmarksområder som krysser kommunegrenser.

Stiftelsen romanifolkets-/taternes kulturfond

I Innst. 16 S (2015–2016) (jf. Prop. 1 S (2015–2016)) fremgår det blant annet følgende under kap 567 Nasjonale minoriteter, post 71 Tilskudd til Romanifolkets/taternes kulturfond:

«K o m i t e e n har videre merket seg at Stiftelsestilsynet har åpnet tilsynssak overfor stiftelsen. K o m i t e e n legger til grunn at bevilgningene for 2015 og 2016 ikke vil bli utbetalt før tilsynssaken er avsluttet og departementet deretter har vurdert om det er forsvarlig å utbetale midlene. K o m i t e e n ber om at Stortinget blir orientert om status i saken i revidert nasjonalbudsjett 2016.»

Kommunal- og moderniseringsdepartementet er kjent med at Lotteri- og stiftelsestilsynet undersøker stiftelsen som ledd i sitt tilsynsarbeid, jf. stiftelsesloven § 7 første ledd bokstav b. Stiftelsestilsynet har det primære ansvaret for å føre tilsyn og kontroll med forvaltningen av stiftelser, og vil derfor trolig undersøke flere av de samme forholdene som departementet vil ha behov for å se på som tilskuddsforvalter. Departementet vil derfor avvente Stiftelsestilsynets vurderinger før det tas nærmere stilling til om tilskuddet kan utbetales, og eventuelt hvordan saken bør følges opp videre.

Når Stiftelsestilsynets vurderinger foreligger, vil departementet også vurdere hvordan anbefalingene fra utvalget som kartla politikk og tiltak overfor romanifolket/taterne kan følges opp. Departementet vil blant annet vurdere om midlene bør kanaliseres på andre måter enn gjennom en stiftelse, slik kommunal- og forvaltningskomiteen har bedt om. En av utfordringene med å kanalisere midlene via en stiftelse er at en stiftelse er et eget, selvstendig rettssubjekt med stor uavhengighet, noe som gjøre at departementet har begrenset innsyn og begrenset mulighet til å følge opp om formålet med bevilgningen nås. Ordningen gir også relativt stor innflytelse til styret i stiftelsen over hvem som skal sitte i styret, og det står per i dag relativt få personer (stemmer på årsmøter) bak hvert av de styremedlemmene som skal representere romanifolket/taterne. Kommunal- og moderniseringsdepartementet vil komme med en nærmere redegjørelse i saken til Stortinget i Prop. 1 S (2016–2017).

Husbankens låneramme

Ved behandlingen av Innst. 2 S (2015–2016) 3. desember 2015 vedtok Stortinget følgende anmodningsvedtak nr. 96:

«Stortinget ber regjeringen fortløpende vurdere behovet for å øke rammen til Husbanken.»

I Prop. 1 S (2015–2016) Statsbudsjettet 2016 foreslo Regjeringen en låneramme i Husbanken på 18 mrd. kroner. Det var en reduksjon på 2 mrd. kroner fra 2015. Ved behandling av statsbudsjettet i kommunal- og forvaltningskomiteen viste medlemmene fra Høyre og Fremskrittspartiet til at tilgangen på kreditt i det private kredittmarkedet var god, at etterspørselen etter lån fra Husbanken hadde gått ned og at Husbanken anslo at en låneramme på 18 mrd. kroner var tilstrekkelig til å gi lån til prioriterte formål, jf. Innst. 16 S (2015–2016). Stortinget sluttet seg til Regjeringens forslag om en låneramme på 18 mrd. kroner i 2016, men ba om at Regjeringen fortløpende vurderer behovet for å øke rammen.

Prisstigningen for boliger er fortsatt høy, tilgangen på rimelige boliglån er god og mange husholdninger har tatt opp store lån. Dette kan være en kilde til ustabilitet i norsk økonomi. Regjeringen la derfor fram Strategi for boligmarkedet i juni 2015. Ett av tiltakene i strategien var å begrense private bankers utlån til boligformål. Et annet var å begrense og målrette husbanklån til prosjekter som gir økt boligpolitisk måloppnåelse.

Etterspørselen etter lån i Husbanken falt i 2015. Blant annet ble det søkt om grunnlån for 15,7 mrd. kroner i 2015, en reduksjon på 33 pst. fra året før. Utlånsrammen i 2015 på 20 mrd. kroner ble likevel benyttet fullt ut. Det ble gitt tilsagn om grunnlån for 12 mrd. kroner, startlån for 7 mrd. kroner og lån til barnehager for 1 mrd. kroner. Tilsagn om grunnlån og barnehagelån var noe lavere enn i 2014, mens tilsagn om startlån økte tilsvarende.

Ved utgangen av april i 2016 hadde det kommet inn søknader om grunnlån for 3 mrd. kroner. Økt bosetting av flyktninger og asylsøkere i kommunene tilsier økt etterspørsel etter husbanklån. Det er likevel usikkert når dette behovet vil slå ut i økt låneforbruk. Husbanken prioriterer søknader om lån til boligsosiale formål. Kommunene vil dermed uansett få dekket sine lånebehov for å finansiere boliger til flyktninger og andre vanskeligstilte. Husbanken vurderer fortsatt årets låneramme som tilstrekkelig.

Ut fra en helhetsvurdering mener Regjeringen at en utlånsramme på 18 mrd. kroner i 2016 legger godt til rette for at vanskeligstilte på boligmarkedet kan få lån til å etablere seg i egen bolig, samtidig som flere boliger blir bygget med kvaliteter som møter framtidens behov. Regjeringen vil fortsette å følge lånerammen i Husbanken nøye.

2.6 Arbeids- og sosialdepartementet

Kap. 601 Utredningsvirksomhet, forskning m.m.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 61,1 mill. kroner. Bevilgningen foreslås redusert med 0,5 mill. kroner knyttet til kunnskapsutviklingsprosjekter i regi av IA-avtalen, jf. omtale under kap. 601, post 70.

Post 70 Tilskudd

Bevilgningen på posten er 35,4 mill. kroner.

Trygderetten

Flere nemnder har siden 2007 leid lokaler og kjøpt administrative tjenester av Trygderetten. Inntektene fra dette faller bort 1. juli 2016 i forbindelse med etablering av det nye organet Helseklage og utflytting av nemndene. Det foreslås en omdisponering fra kap. 601, post 70 til kap. 606, post 01, jf. omtale under kap. 606, post 01.

Bevilgningen under kap. 601, post 70 foreslås redusert med 0,8 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 606, post 01.

IA-kunnskapsutviklingsmidler

Det er iverksatt en rekke kunnskapsutviklingsprosjekter i regi av IA-avtalen. Disse prosjektene er finansiert over kap. 601, post 21. I dialog med arbeidslivets parter er det satt av midler til at enkelte av hovedorganisasjonene i arbeidslivet gjennomfører noen prosjekter. Det er derfor behov for å overføre midler til en tilskuddspost.

Bevilgningen under kap. 601, post 70 foreslås økt med 0,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon på kap. 601, post 21.

Effektiviseringsnettverk om NAV-kontor med KS

KS har etablert effektiviseringsnettverk hvor kommuner med prosessveiledning fra KS kan utveksle erfaring og læring for å forbedre tjenestene. I samarbeid med Arbeids- og sosialdepartementet og Arbeids- og velferdsdirektoratet vil KS igangsette et toårig forsøk med effektiviseringsnettverk for NAV-kontor. For 2016 vil Arbeids- og sosialdepartementet støtte forsøket med 175 000 kroner innenfor gjeldende bevilgning på posten.

Samlet sett foreslås bevilgningen under kap. 601, post 70 redusert med 0,3 mill. kroner.

Kap. 605 Arbeids- og velferdsetaten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 11 211,8 mill. kroner.

Yrkesveiledning av flyktninger gjennom karrieresentrene

Regjeringen vil gjennomføre kompetansekartlegging av flyktninger og asylsøkere som bor i asylmottak, jf. Meld. St. 30 (2015–2016) Fra mottak til arbeidsliv – en effektiv integreringspolitikk. Gjennomført kompetansekartlegging skal følges av tilbud om veiledning om kvalifisering, utdanning og arbeid som knyttes opp mot bosetting, arbeidslivsbehov og utdanningstilbud i ulike deler av landet. De fylkesvise karrieresentrene under Arbeids- og velferdsetaten vil få et utvidet oppdrag om å gjennomføre veiledning for beboere i mottak basert på kartleggingen. Veiledningen skal bidra til at flere flyktninger kommer raskere i arbeid eller utdanning.

Bevilgningen under kap. 605, post 01 foreslås økt med 6 mill. kroner til dette formålet.

EESSI

EESSI-prosjektet (Electronic Exchange of Social Security Information) har som mål å muliggjøre elektronisk utveksling av trygdeopplysninger mellom Norge og EU/EØS-land. Den gjeldende tidsplanen fra EU viser en antatt produksjonssetting av den sentrale løsningen i prosjektet ved utgangen av 2016. Arbeids- og velferdsetaten vil derfor sette i gang et forprosjekt i 2016 for å starte implementering og test av sentrale leveranser som er varslet levert mot slutten av 2016.

Bevilgningen under kap. 605, post 01 foreslås økt med 6 mill. kroner.

Forsøk med ny medisinsk vurdering etter seks måneder og ny tilskuddsordning for EPJ-leverandører

Forsøk med ny medisinsk vurdering etter seks måneders sykmelding gjennomføres som et randomisert forsøk i Hordaland. Selve driftsfasen for forsøket startet 1. oktober 2015 og vil vare i ett år. Driftsfasen for forsøket er kortere enn tidligere lagt til grunn. Behovet for legeårsverk er derfor redusert. Videre er legene som Arbeids- og velferdsetaten har engasjert i forsøksprosjektet, ansatt på rimeligere vilkår enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås å redusere bevilgningen til forsøk med ny medisinsk vurdering etter seks måneder med 4,3 mill. kroner. Av disse midlene foreslås det å omdisponere 1,5 mill. kroner fra kap. 605, post 01 til kap. 605, post 21 til en ny tilskuddsordning for EPJ-leverandører (elektronisk pasientjournal), jf. omtale under kap. 605, post 21.

Bevilgningen under kap. 605, post 01 foreslås redusert med 4,3 mill. kroner.

Tiltaksplasser

Driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten foreslås økt som følge av forslaget om 1 000 flere tiltaksplasser til ledige i andre halvår 2016, jf. omtale under kap. 634, post 76, og tilhørende behov for personellressurser til etaten. Det foreslås at bevilgningen under kap. 605, post 01 økes med 6,5 mill. kroner tilsvarende halvårsvirkningen av 20 nye stillinger.

Samlet sett foreslås bevilgningen under kap. 605, post 01 økt med 14,2 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 31,3 mill. kroner. Arbeids- og velferdsdirektoratet vil i 2016 arbeide med å videreutvikle løsningen for elektronisk kommunikasjon av helseopplysninger mellom Arbeids- og velferdsetaten og sykmelder. Det innbefatter justering av den elektroniske sykmeldingen, utvidet bruk av dialogmeldinger mellom sykmelder og Arbeids- og velferdsetaten, samt økt grad av elektronisk formidling av oppfølgingsplan fra arbeidsgiver til sykmelder.

En viktig leverandør av fastlegenes journalsystemer har fortsatt ikke utviklet nødvendig funksjonalitet i sine systemer. Leverandøren leverer tjenester til over halvparten av alle fastleger i landet. I forbindelse med utviklingsarbeidet er det behov for å kunne gi tilskudd til enkelte leverandører, tidsavgrenset til 2016. Tilskuddet er forutsatt holdt innenfor terskelen for bagatellmessig støtte iht. bestemmelsene om statsstøtte i EØS-avtalen.

Bevilgningen under kap. 605, post 21 foreslås økt med 1,5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon under kap. 605, post 01.

Kap. 606 Trygderetten

Post 1 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 68,9 mill. kroner. Flere nemnder har siden 2007 leid lokaler og kjøpt administrative tjenester av Trygderetten. Inntektene fra dette faller bort 1. juli 2016 i forbindelse med etablering av det nye organet Helseklage og utflytting av nemndene. Trygderetten har en langvarig leieavtale som utløper i 2017, som også inkluderer leieobjektene til nemndene. Når nemndene flytter ut, vil det på kort sikt ikke være mulig å leie disse lokalene ut på nytt.

Bevilgningen under kap. 606, post 01 foreslås økt med 0,8 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 601, post 70.

Kap. 611 Pensjoner av statskassen

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 18,5 mill. kroner. Posten skal dekke utbetalinger for visse grupper som ikke har opptjente pensjonsrettigheter i Statens pensjonskasse.

Det foreslås at Arbeids- og sosialdepartementet får fullmakt til å regulere pensjoner fra statskassen på samme måte som for statspensjonister, jf. forslag til romertallsvedtak. Det foreslås ingen endring i bevilgningen på posten.

Kap. 612 Tilskudd til Statens pensjonskasse

Bevilgningen til Statens pensjonskasse er nettobudsjettert og anslås på bakgrunn av differansen mellom utgifter og inntekter. Tilskuddet til Statens pensjonskasse på kap. 612 for 2016 foreslås oppjustert med 475 mill. kroner til 10 940 mill. kroner. Utgiftene til pensjon mv. inkludert administrasjonskostnader anslås til om lag 26 mrd. kroner, mens inntekter fra premiebetalende virksomheter, medlemsinnskudd mv. anslås til om lag 15 mrd. kroner.

Inntektene nedjusteres med 562 mill. kroner, herunder en nedgang i premieinntektene på 497 mill. kroner. Reduksjonen i premieinntektene skyldes blant annet en forskyvning i innbetalinger knyttet til endret faktureringsordning og et lavere innrapportert premiegrunnlag fra virksomhetene enn forutsatt i saldert budsjett.

Utgiftene nedjusteres med til sammen 87 mill. kroner. Utbetalinger til alders-, uføre- og etterlattepensjoner nedjusteres med 99 mill. kroner. Reduksjonen skyldes blant annet redusert anslag for utbetalinger av uførepensjoner og redusert anslag for grunnbeløpet i 2016.

Anslagsendringene gjennomgått over gir følgende utslag på post 01, post 22 og post 70:

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 10 350 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 612, post 01 foreslås økt med 473 mill. kroner.

Post 22 (Ny) Sluttoppgjør, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 0 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 612, post 22 foreslås satt til minus 3 mill. kroner.

Anslaget er basert på tre sluttoppgjør som medfører en netto innbetaling på 3 mill. kroner.

Post 70 For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 115 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 612, post 70 foreslås økt med 5 mill. kroner.

Kap. 613 Arbeidsgiveravgift til folketrygden

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 177 mill. kroner og omfatter en teknisk beregnet arbeidsgiveravgift av pensjonspremie for ikke-premiebetalende virksomheter. Bevilgningsbehovet er redusert som følge av lavere premiesats og premiegrunnlag enn tidligere lagt til grunn.

Bevilgningen under kap. 613, post 01 foreslås redusert med 55 mill. kroner.

Post 70 For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 13 mill. kroner. Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner.

Kap. 614 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Boliglånsordningen for statsansatte og andre medlemmer av Statens pensjonskasse administreres av Statens pensjonskasse. Anslagene for boliglånsordningen er usikre og påvirkes av flere faktorer, som blant annet utviklingen i boligmarkedet, forholdet mellom rentenivået i boliglånsordningen og i markedet generelt og lånebeløp per låntaker.

Anslaget for nye boliglån (kap. 614) reduseres samtidig som innfrielser og ekstraordinære avdrag (kap. 3614) øker sammenlignet med anslag i Saldert budsjett 2016. Anslagsendringen er basert på erfaringstall for søknadsinngangen i 2015 og tall hittil i 2016. Det er usikkert hvorvidt ny modell for fastsetting av normrente, og dermed også renten i SPK, med virkning fra 1. mars 2016 vil påvirke utlånsvolumet.

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 41 mill. kroner og gjelder utgifter til administrasjon av boliglånsordningen. Anslaget på posten er basert på samme volumforutsetninger som for post 90 Utlån. Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner som følge av lavere etterspørsel etter boliglån enn tidligere forutsatt.

Post 90 Utlån, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 6 200 mill. kroner og omfatter utbetaling av nye lån samt beregnede opptjente renter ved utgangen av året. Bevilgningen på posten foreslås redusert med 1 400 mill. kroner. Reduksjonen skyldes i hovedsak at anslaget for antall utbetalte nye lån per uke i 2016 er redusert fra 85 til 68 og at gjennomsnittlig utbetalt beløp er redusert fra 1 380 000 kroner til 1 325 000 kroner.

Beregnede opptjente renter ved utgangen av 2016 er anslått til om lag 102 mill. kroner. Til sammenligning var anslaget i saldert budsjett 108 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås redusert med 1 400 mill. kroner.

Kap. 3614 Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 01 Gebyrinntekter, lån

Bevilgningen på posten er 34 mill. kroner og gjelder innbetaling av gebyrer for låntakere i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner som følge av lavere etterspørsel etter boliglån.

Post 90 Tilbakebetaling av lån

Bevilgningen på posten er 17 000 mill. kroner og omfatter innfrielser og avdrag samt tilbakeføring av opptjente renter ved inngangen til året. Bevilgningen foreslås økt med 1 600 mill. kroner. Forventet gjennomsnittlig innfridd beløp er økt fra 1 100 000 kroner til 1 170 000 kroner. Forventede løpende avdrag er videreført med 3 000 mill. kroner, mens ekstraordinære avdrag er økt med 760 mill. kroner til 1 400 mill. kroner. Antall innfrielser på 1 000 innfrielser per måned videreføres fra saldert budsjett. Samlet utgjør dette en økning i årlig innbetaling på 1 600 mill. kroner sammenlignet med anslaget i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 3614, post 90 foreslås økt med 1 600 mill. kroner.

Kap. 5607 Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

Post 80 Renter

Bevilgningen på posten er 1 948 mill. kroner og gjelder innbetaling av renter fra lånekundene i boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Innbetalingen av renter anslås å reduseres med 264 mill. kroner. Utlånsporteføljen i 2016 forventes å bli lavere som følge av lavere etterspørsel etter nye lån samtidig som innfrielser og ekstraordinære avdrag øker. Det vises til nærmere omtale under kap. 614 og 3614. Det er budsjettert med en effektiv rente på 2,5 pst. eksklusiv gebyrer for 2016.

Bevilgningen under kap. 5607, post 80 foreslås redusert med 264 mill. kroner.

Kap. 3616 Gruppelivsforsikring

Post 01 Premieinntekter

Bevilgningen på posten er 105 mill. kroner og gjelder innbetaling av premie på gruppelivsforsikring. Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner. Anslaget er basert på fakturagrunnlag som er kjent på budsjetteringstidspunktet samt premiesatser for 2016.

Bevilgningen under kap. 3616, post 01 foreslås økt med 3 mill. kroner.

Kap. 2470 Statens pensjonskasse

Post 24 Driftsresultat

Resultatkravet på kap. 2470, post 24 foreslås økt med 4,7 mill. kroner til et positivt driftsresultat på -27,5 mill. kroner.

Forslaget består av følgende elementer:

Post 24.1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

Driftsinntektene er budsjettert med 645,1 mill. kroner. Inntektene foreslås redusert med 4,5 mill. kroner. Dette skyldes at anslaget for inntekter fra låneområdet er redusert som følge av lavere utlån under boliglånsordningen i Statens pensjonskasse, jf. omtale under kap. 614 og 3614.

Post 24.2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Driftsutgiftene er budsjettert med 473,4 mill. kroner. Utgiftene foreslås redusert med 4,5 mill. kroner, jf. omtale på post 24.1 Driftsinntekter.

Post 24.3 Avskrivninger

Avskrivningene er budsjettert med 124,2 mill. kroner. De foreslås redusert med 3,1 mill. kroner som følge av lavere avskrivningsgrunnlag og lavere avskrivningssatser enn tidligere lagt til grunn.

Post 24.4 Renter av statens kapital

Anslag for renter av statens kapital er budsjettert med 6,7 mill. kroner. De foreslås redusert med 1,6 mill. kroner. Reduksjonen skyldes i hovedsak at finansieringen av investeringer som det beregnes rente av fra 2011 konverteres til ny lavere rentesats etter fem år.

Kap. 634 Arbeidsmarkedstiltak

Post 76 Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres

Bevilgningen på posten er 7 089,9 mill. kroner.

Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak i Saldert budsjett 2016 gir rom for å gjennomføre et samlet tiltaksnivå på om lag 64 500 plasser til ledige og personer med nedsatt arbeidsevne, inkludert 500 plasser knyttet til forsøk med arbeidsavklaringspenger som lønnstilskudd. Av det samlede tiltaksnivået vil om lag 16 000 plasser benyttes for ledige og 48 500 for personer med nedsatt arbeidsevne.

Utsiktene for den økonomiske utviklingen framstår nå som noe svakere enn lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2016. I Revidert nasjonalbudsjett styrker derfor Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling.

Regjeringen foreslår på denne bakgrunn å øke tilbudet av arbeidsmarkedstiltak til ledige med 1 000 plasser i andre halvår 2016. Dette tilsvarer en økning på 500 plasser i gjennomsnitt på årsbasis. Det planlagte tiltaksnivået for ledige økes dermed til 16 500 i gjennomsnitt i 2016. Økningen kan også gi rom for arbeidsrettet bistand til flere nyankomne innvandrere.

Forslaget innebærer et økt bevilgningsbehov på 35,3 mill. kroner under kap. 634, post 76. I tillegg innebærer forslaget et økt behov for tilsagnsfullmakt til regnskapsmessig etterslep med utbetaling i 2017 på 50,1 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak. Som følge av økt tiltaksnivå foreslås det også å øke bevilgningen til administrative ressurser i Arbeids- og velferdsetaten med 6,5 mill. kroner, jf. omtale under kap 605, post 1.

Bevilgningen under kap. 634, post 76 foreslås økt med 35,3 mill. kroner.

Innføring av nytt arbeidsforberedende tiltak i skjermet sektor

Endringer i regelverket for arbeidsmarkedstiltakene trådte i kraft 1. januar 2016, med unntak av det nye tiltaket arbeidsforberedende trening (AFT). Arbeids- og sosialdepartementet har forelagt forslaget til det nye AFT-tiltaket for EFTAs overvåkningsorgan ESA (EFTA Surveillance Authority) for å vurdere om tilskuddet kan oppfattes som statsstøtte. ESAs vurderinger at AFT-ordningen ikke innebærer offentlig støtte i henhold til EØS-avtalen artikkel 61 (1). ESA forutsetter at tiltaksarrangørene har attføring som hovedformål og at Arbeids- og velferdsetaten må overvåke at virksomheten ikke har økonomisk aktivitet utover produksjon av varer og tjenester som er uløselig knyttet til attføringsvirksomheten. Arbeids- og sosialdepartementet vil følge opp dette, og det nye AFT-tiltaket vil bli iverksatt andre halvår 2016.

Kap. 635 Ventelønn

Post 01 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 47 mill. kroner. Nytilgangen på ventelønnsordningen har de siste årene vært svært lav. Antallet offentlige virksomheter som har anledning til å benytte ventelønnsordningen er begrenset, og arbeidsgiver må selv finansiere ventelønn til oppsagte ansatte. I 2015 var tilgangen noe høyere enn de foregående årene med 40 nye aktive mottakere av ventelønn. Årsaken til økningen i 2015 var flere statlige omorganiseringer, flyttinger eller nedleggelser. Økt inngang av nye mottakere i 2015 fører til flere mottakere i 2016 og dermed økte utbetalinger i 2016.

Bevilgningen under kap. 635, post 01 foreslås økt med 1 mill. kroner.

Kap. 3635 Ventelønn mv.

Post 01 Refusjon statlig virksomhet mv.

Bevilgningen på posten er 31,0 mill. kroner. Utviklingen i gjennomsnittlig refusjonsgrad avhenger av antallet mottakere med fullt refusjonskrav, og av sammensetningen av avgangen fra ordningen fremover. Refusjonsgraden er usikker, men forventes å øke fremover.

Bevilgningen under kap. 3635, post 01 foreslås redusert med 3,0 mill. kroner.

Kap. 640 Arbeidstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 564,6 mill. kroner. Tidsskriftet Arbeidervern ble avviklet i 2015, og det foreslås derfor en parallell reduksjon av utgiftsbevilgningen mot tilsvarende reduksjon av inntektsbevilgningen, jf. kap. 3640, post 01.

Bevilgningen under kap. 640, post 01 foreslås redusert med 1,3 mill. kroner.

Kap. 3640 Arbeidstilsynet

Post 01 Diverse inntekter

Bevilgningen på posten er 1,3 mill. kroner.

Posten omfatter i hovedsak abonnements- og annonseinntekter knyttet til tidsskriftet Arbeidervern. Tidsskriftet ble avviklet i 2015. Det foreslås derfor en parallell reduksjon av inntektsbevilgningen mot tilsvarende reduksjon av utgiftsbevilgningen, jf. omtale under kap. 640, post 01.

Bevilgningen under kap. 3640, post 01 foreslås redusert med 1,3 mill. kroner.

Kap. 642 Petroleumstilsynet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 21

Bevilgningen på posten er 220,3 mill. kroner.

Økt tilsyn – livbåtsystemer på norsk sokkel

Det er behov for økt oppfølging av sikkerheten i petroleumssektoren, bl. a. i tilknytning til evakueringsmidler som livbåtsystemer. I tråd med Forskrift 8. januar 2013 nr. 16 om adgang til å kreve gebyr og sektoravgift for tilsyn og annen oppfølging med arbeidsmiljø og sikkerhet i petroleumsvirksomheten, foreslås det å øke bevilgningen til Petroleumstilsynet til oppfølging av sikkerheten, jf. også omtale av økte gebyrinntekter under kap. 3642, post 03.

Det foreslås en økning av bevilgningen under kap. 642, post 01 på 5,6 mill. kroner, samt en økning under kap. 3642, post 03 på 7 mill. kroner. Differansen på 1,4 mill. kroner gjelder økte utgifter til merverdiavgift, som vil bli regnskapsført på kap. 1633, post 01.

Petroleumsvirksomheten i nordområdene

Bevilgningen under posten ble for 2016 økt med 5 mill. kroner for å styrke kunnskapen knyttet til petroleumsvirksomheten i nordområdene. Det ble ikke trukket ut andel for merverdiavgift knyttet til denne satsingen. Det foreslås derfor at bevilgningen under posten reduseres med 0,8 mill. kroner

Samlet sett foreslås bevilgningen under kap. 642, post 01 økt med 4,8 mill. kroner.

Kap. 3642 Petroleumstilsynet

Post 03 Gebyr tilsyn

Bevilgningen på posten er 51,5 mill. kroner.

Økt tilsyn – livbåtsystemer på norsk sokkel

Det er behov for økt oppfølging av sikkerheten i petroleumssektoren bl. a. i tilknytning til evakueringsmidler, jf. omtale under kap. 642, post 01. Det forslås at bevilgningen under kap. 3642, post 03 økes med 7 mill. kroner som følge av økt tilsynsaktivitet.

Omdisponering av inntekter mellom gebyr og sektoravgift

Petroleumsnæringen er i en krevende situasjon, og Petroleumstilsynet ser behov for å øke oppfølgingen rettet mot enkeltaktører i næringen. På denne bakgrunn har Petroleumstilsynet ved planlegging av aktiviteter i 2016 prioritert økt oppfølging rettet mot enkeltaktører i næringen mot et tilsvarende redusert aktivitetsnivå innen sektorfinansierte aktiviteter. Petroleumstilsynets prognoser gir en beregnet merinntekt på gebyr og tilsvarende mindreinntekt på sektoravgifter på om lag 13 mill. kroner. Det foreslås at bevilgningen på kap. 3642, post 03 økes med 13 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 3642, post 03 foreslås samlet økt med 20 mill. kroner.

Kap. 5571 Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet

Post 70 Petroleumstilsynet – sektoravgift

Bevilgningen på posten er 96,6 mill. kroner. Det er behov for en omdisponering av inntekter mellom gebyr og sektoravgift, jf. omtale under kap. 3642, post 03.

Bevilgningen under kap. 5571, post 70 foreslås redusert med 13 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 3642, post 03.

Kap. 642 Petroleumstilsynet

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Bevilgningen på posten er 30,9 mill. kroner. Ved innføringen av nettoføringsordning for budsjettering og regnskapsføring av merverdiavgift i statsforvaltningen i 2015 ble det beregnet og trukket ut 3,1 mill. kroner for mva. under kap. 642, post 21. Da utgiftene på posten i sin helhet viderefaktureres operatørselskapene/kontraktørene (som er utenfor ordningen), ble det ut fra dette lagt til grunn at mva.-uttrekket skulle tilbakeføres til post 21. Bevilgningen under kap. 642, post 21 ble derfor i Prop. 1 S (2015–2016) økt med 3,2 mill. kroner. I etterkant av dette er det avklart at den ovennevnte justeringen var feil og foreslås derfor nå reversert.

Bevilgningen under kap. 642, post 21 foreslås redusert med 3,2 mill. kroner.

Kap. 660 Krigspensjon

Post 70 Tilskudd, militære, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 95 mill. kroner.

Det anslås nå mindre endringer i gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere.

Bevilgningen under kap. 660, post 70 foreslås økt med 1 mill. kroner.

Post 71 Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 245 mill. kroner.

Anslaget på posten nedjusteres med 5 mill. kroner, hovedsakelig som følge av nedjustert anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Bevilgningen under kap. 660, post 71 foreslås redusert med 5 mill. kroner

Kap. 666 Avtalefestet pensjon (AFP)

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 660 mill. kroner.

Anslaget på posten nedjusteres hovedsakelig som følge av redusert anslag for gjennomsnittlig ytelse.

Bevilgningen under kap. 666, post 70 foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Kap. 667 Supplerende stønad til personer over 67 år

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 383,7 mill. kroner.

Anslaget for 2016 justeres ned som følge av mindre justeringer i både anslag for antall mottakere og gjennomsnittlig ytelse. Det er usikkerhet knyttet til utviklingen i 2016 som følge av regelendringer fra 1. januar 2016, jf. omtale i Prop. 1 S (2015–2016) for Arbeids- og sosialdepartementet.

Bevilgningen under kap. 667, post 70 foreslås redusert med 3,7 mill. kroner.

Kap. 2541 Dagpenger

Post 70 Dagpenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen i saldert budsjett er 15 264 mill. kroner. I tillegg ble bevilgningen økt med 43 mill. kroner i forbindelse med endringer i dagpengeregelverket jf. Prop. 64 S (2015–2016) og Innst. 241 S (2015–2016).

Permitteringsregelverk

Dagpenger under permittering er et virkemiddel for å hjelpe bedrifter og arbeidstakere gjennom en midlertidig periode med etterspørselsbortfall og mangel på oppdrag. Ordningen kan gi bedrifter mulighet til å holde på kompetent arbeidskraft gjennom en periode med midlertidige innskrenkninger. Samtidig må ordningen ikke bidra til å hindre en nødvendig omstilling og god mobilitet i arbeidsmarkedet. Økt arbeidsgiverbetaling i permitteringsordningen vil kunne bidra til det.

På denne bakgrunn foreslår Regjeringen i Revidert nasjonalbudsjett 2016 å utvide perioden arbeidsgivere fritas fra lønnsplikt under permittering og den tilsvarende dagpengeperioden permitterte kan få dagpenger, fra dagens 30 uker til i alt 49 uker i løpet av en 18 måneders periode. Regjeringen foreslår samtidig å innføre en ny, femdagers lønnspliktperiode for arbeidsgivere, som inntrer etter 30 uker. I en løpende permitteringsperiode på 52 uker, vil de permitterte da motta lønn under permittering i til sammen 15 dager (3 uker) og dagpenger i til sammen 49 uker i løpet av en 18 måneders periode. Regjeringen foreslår at endringene gjennomføres med virkning fra 1. juli. Endringene vil gjelde både for permitteringer som allerede var iverksatt, men ikke avsluttet før ikrafttredelsen, og for nye permitteringer som iverksettes etter 1. juli. De nye reglene vil ikke gjelde permitteringer som avsluttes før ikrafttredelsen. Forslaget gir et økt bevilgningsbehov under kap. 2541 Dagpenger, post 70 Dagpenger på anslagsvis 45 mill. kroner i 2016 og 95 mill. kroner i 2017.

Et mer fleksibelt regelverk

Det er store forskjeller i arbeidsledigheten geografisk og mellom bransjer. Den registrerte ledigheten har økt betydelig i fylker med sterk tilknytning til petroleumsnæringen, mens andre deler av landet hittil er blitt påvirket i mindre grad. En del av de ledige vil ha behov for etter- og videreutdanning når de skal finne veien til andre næringer, og noen av disse har startet utdanningen mens de fortsatt var i arbeid. Som følge av situasjonen på arbeidsmarkedet foreslo Regjeringen i Prop. 64 S (2015–2016) regelverksendringer som vil gjøre det lettere å kombinere dagpenger med utdanning. Endringene trådte i kraft 1. mai 2016. Videre har Regjeringen foreslått å utvide adgangen til å motta dagpenger under etablering av egen virksomhet fra ni til tolv måneder. Endringen iverksettes 1. juli 2016. Forslagene gir samlet sett et økt bevilgningsbehov under kap. 2541, post 70 på 43 mill. kroner i 2016 og 72 mill. kroner i 2017, jf. Prop. 64 S (2015–2016) og Innst. 241 S (2015–2016).

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling. Regjeringen foreslår nå å avvikle ettårsbegrensningen for å motta dagpenger under opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Tilstrekkelig opplæring i norsk og samfunnskunnskap er viktig for at arbeidsledige innvandrere skal komme i varig arbeid. De fleste som deltar på slik opplæring gjennomfører dette på under ett år, men Regjeringen mener at de få som trenger noe mer tid også bør få mulighet til å fullføre norskopplæringen.

Arbeidssøkere som tar kortvarig utdanning eller opplæring på full tid, skal i dag i sin helhet gjennomføre utdanningen innenfor en periode på tre måneder. Perioden på inntil tre måneder kan deles opp i bolker, men den samlede tid som nyttes til undervisningen kan maksimalt tilsvare tre måneders undervisning på full tid. Utdanning på deltid kan ikke på samme måte tas over en lenger periode enn tre måneder, selv om den tilsvarer tre måneders undervisning på full tid. Det er lite hensiktsmessig å skille mellom studier som er delt opp i bolker og utdanning som foregår på deltid. Regjeringen foreslår derfor at arbeidssøkere kan motta dagpenger og ta utdanning eller opplæring som på normert tid utgjør maksimalt tre måneder, uavhengig av om utdanningen varer lengre fordi den er delt inn i bolker eller fordi den tas på deltid.

Arbeids- og sosialdepartementet vil også be Arbeids- og velferdsdirektoratet om å endre praksis slik at fare for fortrenging av annen virksomhet ikke lenger er et vilkår for å få dagpenger under etablering. De tre ovennevnte endringene gir et økt bevilgningsbehov under kap. 2541 Dagpenger, post 70 Dagpenger på anslagsvis 10 mill. kroner i 2016 og 20 mill. kroner i 2017.

Anslagsendring

Bevilgningen under kap. 2541, post 70 foreslås økt med 636 mill. kroner i 2016 som følge av høyere vekst i antallet dagpengemottakere og høyere gjennomsnittlig ytelse per mottaker enn tidligere anslått.

Samlet sett foreslås bevilgningen under kap. 2541, post 70 økt med 691 mill. kroner.

Kap. 5705 Refusjon av dagpenger

Post 70 Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

Bevilgningen på posten er 35 mill. kroner.

Arbeids- og velferdsetaten forskutterer dagpenger til personer som blir omfattet av konkurs. Inntektene under denne posten er knyttet til refusjon av dagpenger i forbindelse med lønnsgaranti ved konkurs. Det er vanligvis et etterslep fra åpnede konkurser til faktisk innbetalte refusjoner av dagpenger.

Regnskapstallene hittil i år viser en nedgang i innbetalte refusjoner av dagpenger i forbindelse med lønnsgaranti ved konkurs.

Bevilgningen under kap. 5705, post 70 foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Post 71 Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

Bevilgningen på posten er 0,5 mill. kroner.

Arbeids- og velferdsetaten kan søke refusjon for utbetalte dagpenger til personer som er bosatt i Norge, og som har blitt helt arbeidsledige fra arbeid i et annet EØS-land. Ved utgangen av februar 2016 var det ikke regnskapsført refusjoner under denne ordningen, og Arbeids- og velferdsdirektoratet venter et svært begrenset omfang refusjoner for året som helhet.

Bevilgningen under kap. 5705, post 71 foreslås redusert med 0,3 mill. kroner.

Kap. 2542 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

Post 70 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 860 mill. kroner.

Utgiftsanslaget i 2016 økes på grunnlag av stor usikkerhet i økonomien og økt antall ansatte som er berørt av konkurser. I 2015 var det sammenlignet med 2014 en nedgang i antall foretakskonkurser på 3,1 pst., mens det i samme periode var en økning i antall berørte ansatte på 10,6 pst. Det anslås en moderat nedgang i antall konkurser i 2016, men likevel en klar økning i antall berørte ansatte. Dette tilsier en moderat økning i utgiftene i 2016.

Bevilgningen under kap. 2542, post 70 foreslås økt med 20 mill. kroner.

Kap. 5704 Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

Post 70 Dividende

Bevilgningen på posten er 205 mill. kroner.

I 2015 var innbetalingene på 184,7 mill. kroner, og dette var en nedgang på 4,1 pst. sammenlignet med året før. Dekningsgraden (refusjonenes andel av utbetalingene) ble også redusert, fra 24,4 pst. i 2014 til 22,8 pst. i 2015. For 2016 forventes en moderat nedgang i antall konkurser og en dekningsgrad på samme nivå som for 2015.

Bevilgningen under kap. 5704, post 70 foreslås redusert med 5 mill. kroner.

Kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far

Post 70 Overgangsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 2 580,3 mill. kroner.

Resultater så langt i år tilsier færre mottakere i 2016 og en moderat nedjustering av forventet gjennomsnittlig ytelse sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Samlet gir det en anslagsreduksjon på om lag 100 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2620, post 70 foreslås redusert med 100,3 mill. kroner.

Post 72 Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 415,3 mill. kroner.

Det anslås nå at utgiftene vil bli om lag 370 mill. kroner, og bevilgningen under kap. 2620, post 72 foreslås redusert med 45,3 mill. kroner.

Post 76 Bidragsforskott

Bevilgningen på posten er 790 mill. kroner.

Antall mottakere i 2016 ser ut til å bli lavere enn tidligere anslått. I Saldert budsjett 2016 ble det lagt til grunn en nedgang i antall mottakere på om lag 2 pst. fra 2015 til 2016, mens det nå anslås en nedgang i antall mottakere på om lag 7 pst. Videre ble utgiftene i 2015 lavere enn forventet, noe som gir et lavere inngangsnivå i 2015 enn det som er lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen under kap. 2620, post 76 foreslås redusert med 70 mill. kroner.

Kap. 2650 Sykepenger

Post 70 Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 36 285 mill. kroner.

Det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt ble redusert med 0,1 pst. fra 2014 til 2015. Bevilgningen i saldert budsjett for 2016 er basert på nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet fra 2015 til 2016.. Basert på regnskapstall hittil i år opprettholdes anslaget om nullvekst i fraværet. Anslaget for forventet økning i sykepengegrunnlaget (lønnsvekst blant sykmeldte) er nedjustert fra 2,7 pst. til 2,4 pst. Sysselsettingsveksten er nedjustert fra 0,5 pst. til 0,2 pst. Samlet sett innebærer dette en reduksjon i bevilgningen.

Bevilgningen under kap. 2650, post 70 foreslås redusert med 145 mill. kroner.

Post 71 Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 530 mill. kroner.

Det legges nå til grunn at det trygdefinansierte sykefraværet blant selvstendige i 2016 reduseres med 6 pst. mot en forventet reduksjon på 3 pst. i saldert budsjett. Anslått vekst i sykepengegrunnlaget (inntektene for sykmeldte) nedjusteres fra 2,7 pst. i saldert budsjett til 1,6 pst. Forventet vekst i sykepengegrunnlaget for selvstendige i 2016 på 1,6 pst. er tilsvarende den faktiske veksten i 2015. Videre nedjusteres anslått vekst i sysselsettingen, jf. omtale under post 70, noe som også påvirker utgiftsanslaget for sykepenger til selvstendige.

Bevilgningen under kap. 2650, post 71 foreslås redusert med 130 mill. kroner.

Post 72 Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 595 mill. kroner.

Antall mottakere av omsorgs- og pleiepenger ble redusert med 8,7 pst. fra 2014 til 2015, mot antatt nullvekst i saldert budsjett. Et lavere inngangsnivå fra 2015 medfører lavere utgifter på posten enn anslått i saldert budsjett. Anslag om en reduksjon på 2 pst. i antall mottakere av pleie-, opplærings- og omsorgspenger i 2016 opprettholdes. Økningen i utbetalingsgrunnlaget nedjusteres fra 2,7 pst. i saldert budsjett til 2,4 pst.

Bevilgningen under kap. 2650, post 72 foreslås redusert med 15 mill. kroner.

Kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger

Post 70 Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 34 230 mill. kroner.

I 2015 var det i gjennomsnitt om lag 150 900 mottakere av arbeidsavklaringspenger. Det anslås nå at gjennomsnittlig antall mottakere i 2016 blir om lag 147 000, en økning på 300 mottakere sammenlignet med forutsetningene i saldert budsjett. Det ble flere nye mottakere av arbeidsavklaringspenger mot slutten av 2015 og i begynnelsen av 2016 enn tidligere lagt til grunn, samtidig som avgangen til andre ordninger enn uføretrygd ble lavere enn ventet. I motsatt retning trekker en forventet høyere overgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett. Totalt sett medfører dette en svak oppjustering av antall mottakere i 2016. Redusert anslag for gjennomsnittlig utbetaling per mottaker sammenlignet med saldert budsjett, bidrar til en nedjustering av utgiftsanslaget. Redusert anslag for grunnbeløp i 2016 reduserer isolert sett bevilgningen med 67 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2651, post 70 foreslås redusert med 110 mill. kroner.

Kap. 2655 Uførhet

Post 70 Uføretrygd, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 78 824 mill. kroner.

I 2015 var det i gjennomsnitt 312 100 mottakere av uføretrygd. Det anslås nå at gjennomsnittlig antall mottakere i 2016 blir om lag 317 000, en økning på 4 200 mottakere sammenlignet med saldert budsjett. Dette skyldes hovedsakelig et høyere antall mottakere med overgang fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd enn lagt til grunn i saldert budsjett. Økningen i anslaget for antall mottakere bidrar til en isolert økning i utgiftsanslaget på om lag 1,1 mrd. kroner. I motsatt retning trekker at anslaget for gjennomsnittlig utbetaling per mottaker er redusert fra det som ble lagt til grunn i saldert budsjett, og dette bidrar til en reduksjon i utgiftsanslaget på om lag 0,3 mrd. kroner. Redusert anslag for grunnbeløp i 2016 reduserer bevilgningen med 155 mill. kroner. Samlet sett innebærer dette en økning i bevilgningen.

Bevilgningen under kap. 2655, post 70 foreslås økt med 746 mill. kroner.

Post 76 Yrkesskadetrygd, gml. lovgivning, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 51 mill. kroner.

Posten dekker utgifter til uførepensjon for yrkesskader inntruffet før 1971 og utgiftene for denne posten faller marginalt fra år til år. De siste prognosene tilsier at utgiftene på posten 2016 ser ut til å bli 6 mill. kroner lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Bevilgningen under kap. 2655 post 76 foreslås redusert med 6 mill. kroner.

Kap. 2661 Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

Post 71 Hjelpestønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er 1 670 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 71 foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Post 73 Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

Bevilgningen på posten er 155 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 73 foreslås redusert med 17 mill. kroner.

Post 74 Tilskudd til biler

Bevilgningen på posten er 721 mill. kroner. Utgiftene til stønad til bil i 2015 ble lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Et lavere inngangsnivå fra 2015 medfører lavere utgifter på posten i 2016 enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 74 foreslås redusert med 61 mill. kroner.

Post 76 Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

Bevilgningen på posten er 275 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 76 foreslås redusert med 10 mill. kroner.

Post 77 Ortopediske hjelpemidler

Bevilgningen på posten er 1 400 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene vil bli noe lavere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 77 foreslås redusert med 50 mill. kroner.

Post 78 Høreapparater

Bevilgningen på posten er 635 mill. kroner. Det anslås nå at utgiftene vil bli noe høyere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen under kap. 2661, post 78 foreslås økt med 35 mill. kroner.

Kap. 5701 Diverse inntekter

Post 86 Innkreving feilutbetalinger

Bevilgningen på posten er 718 mill. kroner.

I løpet av 2015 var det en klar økning i inntektene. Regnskapsført beløp pr. 31.12.2015 var om lag 800 mill. kroner. Det er usikkerhet knyttet til anslagene på denne posten. På bakgrunn av utviklingen i 2015 og hittil i år, foreslås det en økning i bevilgningen for 2016.

Bevilgningen under kap. 5701, post 86 foreslås økt med 102 mill. kroner.

Kap. 2670 Alderdom

Anslagene for utgiftene til alderspensjon i 2016 er samlet sett nedjustert med 649 mill. kroner. Hovedforklaringen er at redusert anslag for veksten i grunnbeløpet i 2016 gir en utgiftsreduksjon på rundt 400 mill. kroner, mens redusert anslag for gjennomsnittlig pensjon utover effekten av justert G-regulering gir en utgiftsreduksjon på 270 mill. kroner. En marginal økning i anslaget for antall pensjonister gir en utgiftsøkning på rundt 20 mill. kroner. Forslag til bevilgningsendring på de enkelte postene følger nedenfor.

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 67 432 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2670, post 70 foreslås redusert med 272 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 129 250 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2670, post 71 foreslås redusert med 420 mill. kroner.

Post 72 Ventetillegg, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 145 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2670, post 72 foreslås redusert med 17 mill. kroner.

Post 73 Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 5 740 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2670, post 73 foreslås økt med 60 mill. kroner.

Kap. 2680 Etterlatte

Det er lagt til grunn mindre justeringer i anslagene for gjennomsnittlig ytelse og gjennomsnittlig antall mottakere.

Anslaget for utgiftene til etterlattepensjon økes på denne bakgrunn med 9,2 mill. kroner.

Post 70 Grunnpensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 1 165,8 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2680, post 70 foreslås økt med 4,2 mill. kroner.

Post 71 Tilleggspensjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen på posten er på 895 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 2670, post 71 foreslås økt med 5 mill. kroner.

Kap. 2686 Stønad ved gravferd

Post 70 Gravferdsstønad, overslagsbevilgning

Bevilgningen er på 180 mill. kroner.

Anslagene for gjennomsnittlig antall mottakere av behovsprøvd gravferdsstønad og gjennomsnittlig beløp per mottaker for båretransport er noe oppjustert.

Bevilgningen under kap. 2686, post 70 foreslås økt med 5 mill. kroner.

Kap. 5701 Diverse inntekter

Post 71 Refusjon ved yrkesskade

Bevilgningen på posten er 943,5 mill. kroner.

En del av folketrygdens utgifter ved yrkesskade blir finansiert av arbeidsgivere ved en refusjonsordning knyttet til den obligatoriske yrkesskadeforsikringen etter lov av 16. juni 1989 nr. 65. Refusjonen skjer gjennom en fastsatt prosentsats/refusjonssats av de faktiske erstatningsutbetalinger fra forsikringsgiverne. På bakgrunn av reviderte anslag for innbetalinger av refusjoner justeres inntektene på posten ned med 46,5 mill. kroner.

Bevilgningen under kap. 5701, post 71 foreslås redusert med 46,5 mill. kroner.

Post 73 Refusjon fra bidragspliktige

Bevilgningen på posten er 270 mill. kroner.

Anslagene for refusjonsinntekter henger sammen med forventet utbetalt bidragsforskudd på kap. 2620, post 76. I saldert budsjett er det lagt til grunn at refusjonene vil utgjøre om lag 34 pst. av utgiftene på kap. 2620, post 76. På bakgrunn av oppdaterte anslag forventes inntektene i 2016 å utgjøre om lag 35 pst. av anslåtte utgifter.

Bevilgningen under kap. 5701, post 73 foreslås redusert med 20 mill. kroner.

Post 88 Hjelpemiddelsentraler m.m.

Bevilgningen på posten er 61 mill. kroner.

Inntektsanslagene på posten er økt, hovedsakelig som følge av økte inntekter ved salg av brukte biler.

Bevilgningen under kap. 5701, post 88 foreslås økt med 6 mill. kroner.

Andre saker

Ny budsjetteringsrutine for G-regulerte ytelser

Flere utgifter som budsjetteres under Arbeids- og sosialdepartementet omfattes av reguleringen av folketrygdens grunnbeløp (G) og pensjoner per 1. mai. Stortinget sluttet seg til en omlegging av budsjetteringspraksis for G-regulerte ytelser fra og med 2016-budsjettet. Mens praksis til da hadde vært at anslaget for G-reguleringseffekten i neste års budsjett ble budsjettert på kap. 2309 Tilfeldige utgifter under Finansdepartementet, er anslått effekt av neste års G-regulering budsjettert på relevante poster på Arbeids- og sosialdepartementets budsjett fra og med 2016-budsjettet. Dermed vil det ikke være behov for egen budsjettproposisjon i etterkant av den årlige reguleringen. Endringer i budsjettanslagene som følge av anslått vekst i grunnbeløpet ivaretas i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett.

De formelle rammene for trygdeoppgjøret endres ikke som følge av endret budsjetteringsrutine.

Trygdeproposisjonen har inneholdt bakgrunnsstoff om selve reguleringen, nærmere detaljer om ytelsene som er omfattet, skatteregler for pensjonister, i tillegg til informasjon om utviklingen av de ulike ytelsene. Protokollen fra drøftingsmøtene har inngått som vedlegg i proposisjonen. Omtalen av reguleringen, beskrivelse av tallgrunnlag og annet bakgrunnsstoff vil heretter gis i Prop. 1 S.

Gjennomgang av prinsippene for regulering av pensjoner

Dagens regler for regulering av alderspensjon ble innført fra 2011 som en sentral del av pensjonsreformen. Nye regler for regulering og levealdersjustering av pensjoner er de viktigste bidragene til et mer bærekraftig pensjonssystem.

Alderspensjon under utbetaling reguleres med lønnsveksten og fratrekkes deretter en fast faktor på 0,75 pst. Satsene for minste pensjonsnivå blir regulert med lønnsveksten og deretter justert for effekten av levealdersjusteringen. Alderspensjon under opptjening og uføretrygd reguleres med lønnsveksten. De nye reglene for regulering av pensjoner gjelder også for andre pensjonsordninger som offentlig tjenestepensjon samt privat og offentlig AFP.

Til grunn for den årlige reguleringen ligger forventet lønnsvekst i reguleringsåret, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste to årene. Forventet lønnsvekst i reguleringsåret settes lik anslaget for gjennomsnittlig årslønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett. Faktisk lønnsvekst de siste to år settes til årslønnsvekst for lønnstakere under ett fastsatt av Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene.

Kongen fastsetter deretter reguleringsfaktorer og satser for minste pensjonsnivå etter at tallgrunnlaget er drøftet med pensjonistenes, de funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner.

I forbindelse med trygdeoppgjøret våren 2015 ble det klart at alderspensjonistene kunne få en nedgang i realinntekten fra 2014 til 2015, samtidig som lønnstakerne kunne få reallønnsvekst. På denne bakgrunn ble det bestemt at det skulle foretas en gjennomgang av prinsippene for den årlige reguleringen av pensjoner. I rammen for gjennomgangen fremgikk det blant annet at siktemålet skulle være å unngå en utvikling over flere påfølgende år hvor pensjonistenes realinntekt går ned samtidig som lønnstakerne får reallønnsvekst. Videre fremgikk det at det ikke skulle gis noen innebygd garanti mot redusert realinntekt i enkeltår og at eventuelle endringer ikke skulle svekke bærekraften i pensjonssystemet.

Gjennomgangen av prinsippene for regulering viser at dagens regler gir pensjonistene positiv utvikling i kjøpekraften over tid og på nivå med det som ble forutsatt i arbeidet med pensjonsreformen. Det gjelder både når en ser på utviklingen etter at de nye reglene ble innført i 2011 og når en illustrerer hvordan dagens regler ville ha slått ut om de hadde vært anvendt fra folketrygden ble innført i 1967 og frem til i dag. I perioden 2011–2015 var den gjennomsnittlige årlige reallønnsveksten 1,9 pst. og den gjennomsnittlige årlige realinntektsveksten for pensjonister med pensjon over minstepensjon 1,3 pst. I perioden 1967–2015 var den gjennomsnittlige årlige reallønnsveksten 1,8 pst. og den gjennomsnittlige årlige realinntektsveksten for pensjoner over minstepensjon 1,1 pst. Hvis en hadde benyttet dagens reguleringsprinsipper fra 1967 ville den gjennomsnittlige årlige realinntektsveksten for pensjoner over minstepensjon blitt 1,0 pst.

Nåværende regler for regulering av pensjoner sikrer at pensjonistenes inntektsutvikling står i forhold til arbeidstakernes lønnsutvikling. De bidrar videre til at pensjonsutgiftene står i forhold til lønnstakernes bæreevne til enhver tid. Reglene gir også store systemmessige fordeler ved at en ikke trenger å gjøre usikre anslag for pris- og lønnsvekst langt fram i tid for å beregne årlig pensjon.

Pensjonistenes realinntektsutvikling varierer i takt med reallønnsutviklingen for lønnstakerne. I perioder med sterk reallønnsvekst, som i årene 2011–2014, var realveksten i pensjonene sterk. I perioder med svak reallønnsvekst, som en hadde i 2015 og kan forvente også i årene 2016 og 2017, kan pensjonistene oppleve fall i realinntekten etter ordinær regulering.

Pensjonistenes kjøpekraft påvirkes også av endringer i pensjonsreglene og i skattesystemet. For årene 2014 og 2015 utgjorde samlede skattelettelser til mottakere av alderspensjon om lag 2,2 mrd. kroner. Skatteletten i 2015 førte til at alderspensjonister som betaler skatt, kom ut med økt kjøpekraft til tross for at veksten i bruttopensjon etter ordinær regulering var lavere enn prisveksten.

Stortinget har vedtatt å øke grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister fra 85 pst. til 90 pst. av grunnbeløpet med virkning fra 1. september 2016. I tillegg vedtok Stortinget å øke minstepensjonen for enslige alderspensjonister med opptjening etter gammel folketrygd med 4 000 kroner. Arbeids- og velferdsdirektoratet har anslått at økt grunnpensjon for en gift og samboende alderspensjonist med gjennomsnittlig pensjon isolert sett kan øke alderspensjonen med om lag 0,6 pst. i 2016 og ytterligere 1,2 pst. i 2017. Økningen i minstepensjon fra 1. september 2016 bidrar isolert sett til at minstepensjonen for enslige øker med på 0,7 pst. i 2016 og ytterligere 1,5 pst. i 2017.

For 2016 er det vedtatt betydelige lettelser i personbeskatningen som også kommer alderspensjonistene til gode. Endringene i pensjonsreglene og skatteendringene for 2016 og 2017 bidrar til at enslige minstepensjonister og pensjonistpar får en bedre utvikling i kjøpekraften enn det som følger av den ordinære reguleringen.

Dempet reallønnsutvikling er nødvendig for å styrke Norges konkurransekraft internasjonalt. I dagens økonomiske situasjon, med fallende oljepris og økende arbeidsledighet blir det dermed særlig viktig å sikre at pensjonsutgiftene står i forhold til verdiskapingen i samfunnet og til lønnstakernes bæreevne.

På bakgrunn av gjennomgangen som er foretatt, har Regjeringen konkludert med at gjeldende regler om regulering av pensjoner opprettholdes.

Budsjettanslag

Anslått G-regulering i 2016 nedjusteres med 0,2 pst. til 2,5 pst. sammenlignet med saldert budsjett for 2016. Samlet innebærer dette en reduksjon i bevilgningsforslagene på berørte poster under Arbeids- og sosialdepartementet på 676 mill. kroner.

Nedjusteringen påvirker følgende poster:

Utgifter under enkelte poster på kap. 2620 Stønad til enslig mor eller far, kap. 2651 Arbeidsavklaringspenger, kap. 2655 Uførhet, kap. 2670 Alderdom, kap. 2680 Etterlatte

Utgifter under kap. 612 Tilskudd til Statens pensjonskasse

Utgifter under kap. 666 Avtalefestet pensjon (AFP) og kap. 667 Supplerende stønad til personer over 67 år.

2.7 Helse- og omsorgsdepartementet

Kap. 701 Direktoratet for e-helse

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen med 8,6 mill. kroner til videre arbeid med én innbygger – én journal. Direktoratet for e-helse og Helsedirektoratet har utarbeidet en forstudie som anbefaler en utviklingsretning, at arbeidet deles opp i faser og et startsted for arbeidet. Forstudien skal vurderes av Helse- og omsorgsdepartementet i 2016. Det er behov for å utarbeide prosjektplan for første fase for å sikre tilstrekkelig framdrift og forberedelser i 2016.

Det foreslås å øke bevilgningen med 15 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under post 70. Flyttingen er knyttet til at den nasjonale elektroniske databasen for behandling av reseptopplysninger (e-reseptformidleren), som følges opp av Direktoratet for e-helse.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 17 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 761, post 67. Flyttingen er knyttet til nasjonalt prosjekt for behandling og oppfølging av kronisk syke på avstand ved hjelp av velferdsteknologi. Det ble i 2015 bevilget 30 mill. kroner til prosjektet, jf. Innst. 11 S (2014–2015). Prosjektet skal omfatte 400–500 pasienter og brukere i minst fire fylker. Utprøvingen av velferdsteknologiske løsninger startet opp høsten 2015 og videreføres i 2016. Direktoratet for e-helse har fått i oppdrag å etablere og lede prosjektet. Fire kommuner ble våren 2015 valgt ut til å delta i det nasjonale prosjektet. For å sikre gjennomføring og utprøving av løsninger i kommunene, foreslås det at en del av bevilgingen nyttes til å finansiere tilskudd til kommunene.

For å samle tilskudd til Standard Norge under én post, foreslås det å redusere bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 781, post 79.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 6,3 mill. kroner.

Post 70 Norsk Helsenett SF

Det foreslås å redusere bevilgningen med 15 mill. kroner mot tilsvarende økning under post 21, jf. omtale der.

Kap. 702 Beredskap

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70

Det foreslås å redusere bevilgningen med 6 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 2751, post 70, jf. omtale der.

Kap. 710 Folkehelseinstituttet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 2,8 mill. kroner i forbindelse med omorganisering av den sentrale helseforvaltningen mot at følgende bevilgninger under andre poster endres:

2,2 mill. kroner reduksjon under kap. 720, post 01

0,2 mill. kroner reduksjon under kap. 721, post 01

0,4 mill. kroner reduksjon under kap. 750, post 01

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Regjeringen vil legge til rette for ny organisering av rettsmedisinske fag ved Folkehelseinstituttet, og tar sikte på at fagområdet innlemmes i Oslo universitetssykehus (OUS) med virkning fra 1. januar 2017. En samordning med OUS vil bidra til faglig styrking ved å skape større og mer robuste fagmiljøer innenfor de enkelte fagområdene, gi tettere faglig samarbeid, økt tilgang til medisinsk og teknologisk kompetanse, moderne utstyr og en mer effektiv utnyttelse av infrastruktur og lokaler, og vil lette ivaretakelsen av de formelle kravene til opplysningsutveksling mellom virksomhetene. Endringene gjennomføres innenfor gjeldende budsjettrammer.

Kap. 714 Folkehelse

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70, 74 og 79

Det foreslås å øke bevilgningen med 5 mill. kroner til gjennomføring av en befolkningskampanje for redusert bruk av antibiotika i regi av Helsedirektoratet. Tiltaket vil være en oppfølging av Handlingsplan mot antibiotikaresistens i helsetjenesten, og skal bidra til å redusere antibiotikabruken med 30 pst. innen utløpet av 2020, jf. Stortingets vedtak 423 (2014–2015).

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,1 mill. kroner fordi EUs tobakksdirektiv gjøres gjeldende i norsk rett i 2017. Forberedelser i 2016 vil omfatte utvikling og tilrettelegging av IKT-systemer og investeringer i utstyr mv. i regi av Legemiddelverket og Helsedirektoratet.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 12,1 mill. kroner.

Post 74 Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen med 23,8 mill. kroner som følge av overføring av ubrukt bevilgning fra 2015 og lav oppslutning om abonnementsordningen skolefrukt.

Det foreslås at formålet med bevilgningen utvides til å stimulere til gode kost- og måltidsvaner generelt og økt inntak av frukt og grønsaker spesielt hos barn og unge gjennom tiltak rettet mot skoleeier, foreldre og elever, herunder abonnementsordningen Skolefrukt. Tiltakene skal bidra til å øke barn og unges bevissthet og kunnskap om betydningen av gode mat- og måltidsvaner for helse og trivsel. Tiltakene skal videre understøtte skoleeieres arbeid med å tilrettelegge for gode mat- og måltidsordninger.

Kap. 720 Helsedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 2,2 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 710, post 01, jf. omtale der.

Kap. 721 Statens helsetilsyn

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 710, post 01, jf. omtale der.

Kap. 723 Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen til Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten (Helseklage) foreslås økt med 10 mill. kroner. Helseklage er en fusjonering av 5 nemnder/enheter med samlokalisering i Bergen i løpet av tre år. Driftsbevilgningene til nemndene er om lag 7,5 mill. kroner lavere enn regnskapet for 2015. I tillegg forventes det en vekst i antall nye klagesaker og økt saksbehandlingstid. For å opprettholde og styrke saksbehandlingskapasiteten foreslås det å øke bevilgningen med 10 mill. kroner.

Kap. 732 Regionale helseforetak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Lov om rituell omskjæring av gutter trådte i kraft 1. januar 2015. Det foreslås å sette av 3 mill. kroner til en treårig følgeevaluering av tilbudet om rituell omskjæring. Midlene tildeles Norges forskningsråd som vil få i oppdrag å utlyse midlene. Det er viktig at tilbudet i regi av de regionale helseforetakene evalueres med utgangspunkt i organisering, bruk av private, eventuelle komplikasjoner og forholdet til annen helsehjelp i sykehus.

Bevilgningen foreslås redusert med 3,9 mill. kroner som følge av antatt mindreforbruk.

Post 70 Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74 og 75

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår et engangstilskudd på 50 mill. kroner til vedlikeholdstiltak i helseforetakene. Hensikten er å bidra til økt aktivitet i områdene på Sør- og Vestlandet der arbeidsledigheten har økt mest. Midlene foreslås fordelt med 7,5 mill. kroner til Helse Sør-Øst (for å treffe agderfylkene), 35 mill. kroner til Helse Vest og 7,5 mill. kroner til Helse Midt-Norge (for å treffe Møre og Romsdal). Midlene skal fordeles av de regionale helseforetakene etter individuell vurdering. Vedlikeholdstiltakene skal komme i tillegg til allerede planlagte vedlikeholdstiltak, og det skal rapporteres på sysselsettingseffekten.

Post 72 Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres

I Prop. 1 S (2015–2016) ble det lagt til grunn en pensjonskostnad på 18 650 mill. kroner.

Oppdaterte beregninger fra pensjonsleverandørene innebærer et anslag for pensjonskostnaden på 14 100 mill. kroner. Den reduserte kostnaden skyldes hovedsakelig endringer i de økonomiske forutsetningene som ligger til grunn for beregningen av pensjonskostnaden. På denne bakgrunn foreslås det at basisrammen til de regionale helseforetakene samlet reduseres med 4 550 mill. kroner som følge av redusert pensjonskostnad. For Helse Sør-Øst foreslås bevilgningen redusert med 2 449 mill. kroner.

Post 73 Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 864 mill. kroner knyttet til redusert pensjonskostnad, jf. omtale under kap. 732, post 72.

Post 74 Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 654 mill. kroner knyttet til redusert pensjonskostnad, jf. omtale under kap. 732, post 72.

Post 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 583 mill. kroner knyttet til redusert pensjonskostnad, jf. omtale under kap. 732, post 72.

Post 76 Innsatsstyrt finansiering, overslagsbevilgning

I Saldert budsjett 2015 ble det lagt til rette for en aktivitetsvekst på 1,6 pst. i sykehusene fra 2014 til 2015 med utgangspunkt i anslag for 2014 basert på aktivitetstall per første tertial. Til fradrag kommer økt pasientbehandling som følge av opprettelse av nye døgntilbud. I budsjettet for 2015 er dette anslått til å utgjøre om lag 0,8 pst. av aktiviteten. Endelig aktivitet i 2014 ble om lag 0,5 pst. høyere enn forutsatt i saldert budsjett. Dette innebærer at Saldert budsjett 2015 la til rette for en vekst i sykehusene på 0,3 pst.

Faktisk aktivitet i 2015 viser en vekst i antall DRG-poeng (diagnoserelaterte grupper) på om lag 2,5 pst. Det vises til Prop. 27 S (2015–2016), jf. Innst. 125 S (2015–2016), hvor bevilgningen for 2015 samlet ble økt med 562 mill. kroner bl.a. som følge av høyere aktivitet i 2014 og 2015 enn det som ble lagt til grunn i 2015-budsjettet. Analysene for 2015 tilsier at enhetsprisen for antall DRG-poeng er fastsatt 0,1 pst. for høyt. Analysene tilsier at det er utbetalt 16 mill. kroner for mye for 2015-aktiviteten.

Helse- og omsorgsdepartementet vil komme tilbake til endelig avregning for 2015 i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2016, inkludert eventuelle justeringer som følge av behandling av enkeltsaker i avregningsutvalget. Eventuelle mer- eller mindreutbetalinger i 2015 vil på vanlig måte bli motregnet mot a kontoutbetalingene til de regionale helseforetakene for 2016.

Post 77 Poliklinisk virksomhet mv., overslagsbevilgning

I Saldert budsjett 2015 var det lagt til rette for en vekst i poliklinisk aktivitet på om lag 6 pst. fra 2014 til 2015. I forbindelse med Stortingets behandling av Prop. 27 S (2015–2016) ble bevilgningen økt med 135 mill. kroner som følge av høyere aktivitet. Endelige tall for hele 2015 viser at utbetalingene var ytterligere 21 mill. kroner høyere.

I Saldert budsjett 2016 ble det lagt til grunn en aktivitetsvekst på 9 pst. fra 2015 til 2016. Prognosen for 2016, basert på oppdaterte aktivitetstall per februar 2016, indikerer at utbetalingene vil bli om lag 30 mill. kroner høyere enn det som var lagt til grunn i saldert budsjett. Helse- og omsorgsdepartementet vil komme tilbake til ev. bevilgningsendringer i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2016.

Kap. 733 Habilitering og rehabilitering

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Det foreslås 10 mill. kroner til en nasjonal hjerneslagkampanje. Årlig rammes rundt 15 000 personer av hjerneslag i Norge. Hjerneslag er den tredje hyppigste årsaken til død i Norge og den hyppigste årsak til alvorlig funksjonshemming og langvarig institusjonsomsorg. Kampanjen skal starte opp høsten 2016.

Post 72 Kjøp av opptrening mv., kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 1,7 mill. kroner som følge av antatt mindreforbruk.

Kap. 750 Statens legemiddelverk

Post 01 Driftsutgifter

I Prop. 1 S (2015–2016) ble det bevilget 5,6 mill. kroner til arbeidet med implementering av ny EU forordning om klinisk utprøving. Forutsetningen for implementeringen var at IKT-løsning var tilgjengelig. Forsinkelser i IKT-arbeidet gjør at implementering er utsatt til høsten 2018, og bevilgningen foreslås redusert med 5,6 mill. kroner.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 0,4 mill. kroner mot tilsvarende økning under kap. 710, post 01, jf. omtale der.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 6,0 mill. kroner.

Kap. 761 Omsorgstjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under post 60, jf. omtale der.

Post 60 Kommunale kompetansetiltak, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner mot tilsvarende økning under post 21, som følge av at bevilgningen til Eldreomsorgens ABC og Demensomsorgens ABC er utformet som en anskaffelse og ikke som et tilskudd.

Post 62 Dagaktivitetstilbud, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 20 mill. kroner som følge av overført mindreforbuk i 2015. Det vil fortsatt være disponibelt beløp på posten slik at det kan legges til rette for etablering av 1 200 nye plasser i 2016, jf. Prop. 1 S (2015–2016).

Post 65 Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning

Det foreslås at bevilgningen på posten økes med til sammen 906,2 mill. kroner i 2016. Forslaget gjelder oppstart av forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene 1. mai 2016, jf. nærmere omtale i Prop. 1 S (2015–2016). Forsøket starter opp med to modeller og varer i tre år. Sju kommuner deltar i forsøket. Tønsberg, Stjørdal, Hobøl, Os og Lillesand inngår i forsøkets modell A. Spydeberg og Selbu inngår i forsøkets modell B.

Overføring av driftsmidler fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet til Helse- og omsorgsdepartementet

I saldert budsjett for 2016 ble det varslet at midler til forsøket skal overføres fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet til Helse- og omsorgsdepartementet i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2016. Med bakgrunn i dette foreslås det å overføre 873,9 mill. kroner fra kap. 571 Rammetilskudd til kommuner, post 60 Innbyggertilskudd til kap. 761 Omsorgstjenestene, post 65 Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene. Overføringen gjelder for siste halvår 2016 (halvårseffekt). Midlene omfatter driftsmidler for de sju deltakende kommunene i 2016, basert på netto driftsutgifter i 2015.

Toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester

Kommunene som deltar i modell A vil få utgiftene til ressurskrevende tjenester dekket gjennom tilskudd som utbetales samme år som utgiftene påløper, i stedet for refusjon gjennom toppfinansieringsordningen påfølgende år. I 2016 vil dette føre til økte utgifter for staten da det også blir utbetalt refusjon for utgiftene kommunene hadde til ressurskrevende tjenester i 2015. Dette vil bli motsvart av lavere utgifter gjennom toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester året etter at forsøket avsluttes. Basert på deltakerkommunenes utgifter til ressurskrevende tjenester i 2015, anslår Kommunal- og moderniseringsdepartementet at bevilgningen under kap. 761, post 65 bør økes med 146,2 mill. kroner for å dekke utgifter til ressurskrevende tjenester i 2016.

Redusert bevilgningsbehov til inntektspåslag pga. lavere kommunedeltakelse

I Saldert budsjett 2016 ble det besluttet at alle forsøkskommuner skal motta et inntektspåslag tilsvarende 4 pst. av netto driftsutgifter til omsorgstjenestene i 2015. Inntektspåslaget er oppad begrenset til 25 mill. kroner. I Saldert budsjett 2016 ble det lagt til grunn at inntil 20 kommuner kunne delta i forsøket. Det er nå klart at sju kommuner vil delta i forsøket. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen til dette formålet med 113,9 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016. Samlet blir inntektspåslaget i 2016 42,1 mill. kroner.

Post 67 Utviklingstiltak

Det foreslås å øke bevilgningen med 17 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under kap. 701, post 21, jf. omtale der.

Post 68 Kompetanse og innovasjon

Bevilgningen foreslås økt med et engangstilskudd på 10 mill. kroner til etablering av et regionalt senter for helseinnovasjon og samhandling for Nordmøre i Kristiansund. Midlene skal tildeles Kristiansund kommune og øremerkes til utvikling av helseparken som en arena for samhandling og helsenæring. Regionalt senter skal samlokalisere og sikre samarbeid mellom spesialisthelsetjeneste, primærhelsetjeneste, private aktører og pasient/ brukerorganisasjoner på Nordmøre. Senteret vil blant annet drive forebyggende arbeid og oppfølging innen geriatri, livsstilssykdommer, psykisk helse og levekår. I tillegg til samhandlingen mellom spesialist- og primærhelsetjenesten er det ønskelig å inkludere private aktører og brukerorganisasjoner i senteret.

Kap. 762 Primærhelsetjeneste

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner mot at post 63 reduseres tilsvarende, jf. omtale der.

Post 63 Allmennlegetjenester

Bevilgningen foreslås redusert med 4 mill. kroner mot at post 21 øker tilsvarende, som følge av behov for anskaffelser knyttet til gjennomføringen av kurs i akuttmedisin og volds- og overgrepshåndtering.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 1,3 mill. kroner, som følge av lavere utgifter enn forventet til gjennomføringen av kursene.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 5,3 mill. kroner.

Kap. 765 Psykisk helse og rusarbeid

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72

Bevilgningen på posten foreslås økt med 1 mill. kroner mot at bevilgningen på post 75 reduseres tilsvarende, jf. omtale der.

Det foreslås å øremerke 2 mill. kroner til KS sitt arbeid med utvikling og evaluering av gode samarbeidsmodeller i tjenestetilbudet til barn og unge. Det er bevilget 2 mill. kroner til utvikling og evaluering av gode samarbeidsmodeller i tjenestetilbudet til barn og unge, jf. Prop. 1 S (2015–2016). KS har gjennomført læringsnettverk i 2014 og 2015 innen prosjektet «God samhandling for barn og unge med psykiske vansker og rusmiddelproblemer». Det er formålstjenlig å dra veksler på dette arbeidet videre gjennom å implementere og evaluere igangsatte modeller. Det er derfor ønskelig at disse midlene øremerkes til KS, slik at de får videreført arbeidet og at midlene nyttes til sitt formål. Slik det er omtalt i Prop. 1 S (2015–2016) kan ikke disse midlene gis som tilskudd til KS.

Post 72 Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21

Det ble med Stortingets behandling av Prop. 1 S (2015–2016) bevilget 3,5 mill. kroner til Blå Kors. Det foreslås å flytte midlene til kap. 781, post 79 for å samle tilskudd til Blå Kors der.

Post 75 Vold og traumatisk stress

Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner mot at post 21 øker tilsvarende. Ved Stortingets behandling av Prop. 1 S (2015–2016) og Prop. 1 S Tillegg 1 (2015–2016) ble det bevilget 5 mill. kroner fordelt på de fem regionale vold- og traumesentrene over post 75. Bevilgningen til RVTS Sør gis over post 21.

Kap. 781 Forsøk og utvikling mv.

Post 79 Tilskudd, kan nyttes under post 21

Det foreslås å øke bevilgningen med 0,3 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under kap. 701, post 21, jf. omtale der.

Det foreslås å øke bevilgningen med 3,5 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under kap. 765, post 72, jf. omtale der.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 3,8 mill. kroner.

Kap. 783 Personell

Post 61 Turnustjeneste

Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner som følge av forventet mindreforbruk.

Kap. 2711 Spesialisthelsetjeneste mv.

Post 70 Spesialisthjelp

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen på posten foreslås satt ned med 42,4 mill. kroner.

Post 71 Psykologhjelp

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen på posten foreslås økt med 4 mill. kroner.

Post 72 Tannbehandling

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Volumveksten for 2016 anslås lavere enn tidligere antatt. Bevilgningen foreslås redusert med 36 mill. kroner.

Post 76 Private laboratorier og røntgeninstitutt

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen på posten foreslås økt med 24,4 mill. kroner.

Kap. 2751 Legemidler mv.

Post 70 Legemidler

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen på posten foreslås økt med 19,5 mill. kroner.

Bevilgningen foreslås økt med 6 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon under kap. 702, post 21. Økningen er knyttet til endringer i forskrift om grossistvirksomhet med legemidler § 5 og legemiddelforskriften § 12-2, som trådte i kraft 1. januar 2016. Forskriftsendringen innebærer at legemiddelgrossister skal sikre bestemte legemidler til bruk i primærhelsetjenesten. Grossistenes kostnader for lagerhold kompenseres ved at maksimal innkjøpspris for apotek heves med 1 pst. for de aktuelle legemidlene. Fra samme tidspunkt opphørte avtalen om beredskapslager av legemidler mellom Helsedirektoratet og Norsk Medisinaldepot.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 25,5 mill. kroner.

Post 71 Legeerklæringer

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner.

Post 72 Medisinsk forbruksmateriell

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 25,5 mill. kroner.

I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2015–2015), jf. Innst. 11 S (2015–2016), ble Regjeringen bedt om å redegjøre for kuttene i medisinsk forbruksmateriell, både økonomisk og sosialt for samfunnet og den enkelte som trenger forbruksmateriell.

Formålet med blåreseptordningen er i henhold til folketrygdloven å gi hel eller delvis kompensasjon for medlemmers nødvendige utgifter til helsetjenester ved sykdom, skade mv. Produktene må derfor vurderes både ut fra kriteriet om medisinsk nødvendighet, medisinsk merverdi i forhold til økte kostnader, tilgang til alternative produkter som dekker samme bruksområde og risikoen for feilbruk av produkter til en høy kostnad.

Det er fortsatt et godt utvalg av barriereprodukter for pasienter med stomi eller inkontinens tilgjengelig for refusjon. Det finnes barriereprodukter som er skånsomme i påføringen, slik at barriereklut ikke er nødvendig å kjøpe for brukere til behandling av irritasjonsdermatitt.

Det å fjerne barrierekluter fra blåreseptordningen anses derfor ikke å ha omfattende konsekvenser for brukergruppen, verken sosialt eller økonomisk, i hovedsak fordi brukerne har mulighet til å få stønad til andre barriereprodukter. På bakgrunn av dette vurderes det også som lite trolig at brukerne endrer deltakelse i arbeidslivet på grunn av denne endringen.

Posedeodoranter og poseovertrekk er produkter som kan være med på å heve livskvaliteten for personer med stomi. For brukere med stomi anses plager knyttet til lukt og lyd som vesentlige for livskvaliteten. En del brukere vil ha store utgifter til disse produktene. Det foreslås derfor å reversere tiltaket om å fjerne disse produktene fra blåreseptordningen og bevilgningen foreslå økt med 4,3 mill. kroner.

Samlet foreslås bevilgningen økt med 29,8 mill. kroner.

Kap. 2752 Refusjon egenbetaling

Post 70 Egenandelstak 1

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 160 mill. kroner.

Post 71 Egenandelstak 2

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner.

Kap. 2755 Helsetjenester i kommunene mv.

Post 62 Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner.

Post 70 Allmennlegehjelp

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli lavere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås redusert med 32 mill. kroner.

Post 71 Fysioterapi, kan nyttes under post 62

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 40 mill. kroner.

Post 72 Jordmorhjelp

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner.

Post 73 Kiropraktorbehandling

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 1 mill. kroner.

Post 75 Logopedisk og ortoptisk behandling

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 14 mill. kroner.

Kap. 2756 Andre helsetjenester

Post 70 Helsetjenester i annet EØS-land

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner.

Post 71 Helsetjenester i utlandet mv.

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 30 mill. kroner.

Post 72 Helsetjenester til utenlandsboende mv.

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner.

Kap. 2790 Andre helsetiltak

Post 70 Bidrag

Regnskap for 2015 og utgiftsutviklingen hittil i 2016 tilsier at utgiftene vil bli høyere enn anslått i saldert budsjett. Bevilgningen foreslås økt med 15 mill. kroner.

Kap. 3732 Regionale helseforetak

Post 86 Driftskreditter

I tråd med den etablerte modellen for håndtering av pensjonskostnader og -premier som ble lagt til grunn i saldert budsjett for 2009, skal de regionale helseforetakene gis likviditet til å håndtere pensjonspremien mens det skal tas utgangspunkt i den beregnede pensjonskostnaden for inntektsbevilgningen gjennom basisrammen. Den likviditetsmessige forskjellen mellom pensjonskostnaden og den betalbare pensjonspremien håndteres gjennom krav til nedbetaling av driftskreditten (kap. 3732, post 86) når pensjonspremien er lavere enn pensjonskostnaden. I tilfeller der pensjonspremien er høyere enn pensjonskostnaden økes driftskredittramme (kap. 732, post 86).

I Prop. 1 S (2015–2016) er det lagt til grunn en betalbar pensjonspremie for de regionale helseforetakene på 14 300 mill. kroner. På bakgrunn av at den generelle lønnsveksten nå anslås noe lavere, legges det nå til grunn et anslag for pensjonspremien på 13 800 mill. kroner. Som omtalt under kap. 732, post 72 er pensjonskostnaden nedjustert med 4 550 mill. kroner, til 14 100 mill. kroner. Dette innebærer at helseforetakene må betale ned 300 mill. kroner på driftskreditten, 4 050 mill. kroner mindre enn lagt til grunn i saldert budsjett. Bevilgningen på posten foreslås på denne bakgrunn redusert med 4 050 mill. kroner.

Kap. 5631 Aksjer i AS Vinmonopolet

Post 85 Statens overskuddsandel

Statens andel i 2016 av driftsoverskuddet til AS Vinmonopolet er fastsatt til 50 pst. av resultatet i 2015 før ekstraordinære poster. Bevilgningen foreslås økt med 32,7 mill. kroner som følge av at overskuddsandelen er blitt 58,5 mill. kroner og ikke 25,8 mill. kroner som budsjettert. Forskjellen skyldes endret årsresultat som følge av høyere gjennomsnittspris per liter på solgt vare, lavere driftskostnader enn budsjettert samt utsatt effektuering av lønnsoppgjøret til juni.

Andre saker

Felles produksjon av administrative tjenester i den sentrale helseforvaltningen

Det vises til omtale i Prop. 1 S (2015–2016), avsnitt 13.2 om samling av administrative tjenester i den sentrale helseforvaltningen. Det tas sikte på at alle etater skal ta i bruk DFØs fullservicemodell for lønn, regnskap og reiseadministrasjon 1. januar 2017. Det tas videre sikte på å etablere et sentralt tjenestesenter for anskaffelser, IKT og arkiv/dokumentforvaltning innen 1. januar 2018. Senteret foreslås lagt til Norsk Helsenett SF, som har betydelig kompetanse innen IKT-drift, applikasjonsforvaltning og anskaffelser. Det skal utredes å samle utvalgte HR-funksjoner i Helsedirektoratet. Aktuelle tjenester kan være arbeidsrettslig rådgivning, rekruttering og kompetanseutvikling. Forslagene vil følges opp i Prop. 1 S (2016–2017).

Kysthospitalbarna, jf. komitemerknad ifm. Revidert nasjonalbudsjett 2015

Det vises til merknaden i Innst. 360 S (2014–2015) vedrørende barn innlagt ved Kysthospitalet i Tromsø på 50-tallet.

Spørsmål om en særskilt tilpasning av rettferdsvederlagsordningen (tidligere kalt billighetserstatningsordningen) for de tidligere sanatoriebarna, herunder Kysthospitalbarna, har vært tatt opp med Helse- og omsorgsdepartementet ved flere anledninger. Departementet har tidligere kommet til at det ikke bør etableres en særskilt tilpasning av rettferdsvederlagsordningen for de tidligere sanatoriebarna.

Gjennomgang av praksis i rettferdsvederlagsordningen viser at noen av de tidligere pasientene ved Kysthospitalet i Tromsø har mottatt rettferdsvederlag (tidligere billighetserstatning) fra Stortingets vederlagsordning. Dette viser at ordningen er åpen også for denne pasientgruppen.

Slik eksisterende ordning er innrettet diskrimineres det ikke mellom pasientgrupper og diagnoser. Alle pasienter uavhengig av alder og diagnoser er omfattet av ordningen.

Det er prinsipielt betenkelig med særordninger hvor én gruppe pasienter behandles i henhold til andre kriterier og gis utvidede rettigheter i forhold til andre pasientgrupper som har vært til behandling i helsetjenesten. En særskilt tilpasning kan føre til usaklig forskjellsbehandling.

Det vil også være problematisk å avgrense en særskilt tilpasning. Barn med tuberkulose oppholdt seg ikke bare ved Kysthospitalet i Tromsø, men også i flere andre institusjoner andre steder i landet. Lange institusjonsopphold omfattet heller ikke bare pasienter diagnostisert med tuberkulose. I tillegg er det en rekke pasientgrupper som har hatt langvarige opphold i helseinstitusjoner pga. sykdom.

Helse- og omsorgsdepartementet fastholder sitt tidligere standpunkt i saken. Det er ved vurderingen lagt vekt på at det er vanskelig å etablere en lempeligere ordning som bare retter seg mot en type diagnose og behandling foretatt ved en type institusjon. Det settes ikke i gang et arbeid for å utrede en særskilt tilpasning av rettferdsvederlagsordning for sanatoriebarna (herunder Kysthospitalbarna i Tromsø).

Nøytral merverdiavgift for helseforetakene

Det arbeides med innføring av en ordning med nøytral merverdiavgift for helseforetakene fra 1. januar 2017, jf. Prop. 1 LS (2015–2016) Skatter, avgifter og toll 2016, punkt 31.1. Bakgrunnen for arbeidet er at merverdiavgiften skaper en konkurranseulempe når helseforetak blir belastet merverdiavgift ved kjøp av tjenester fra private virksomheter, men kan produsere tilsvarende tjenester med egne ansatte uten merverdiavgift.

Et forslag til ordning for helseforetakene var på offentlig høring høsten 2015. Det har ikke kommet vesentlige motforestillinger i høringen som tilsier at det ikke bør innføres en ordning med nøytral merverdiavgift i helseforetakene. Det arbeides derfor videre med innføring av merverdiavgiftskompensasjon for de regionale helseforetakene fra 1. januar 2017. Det er en rekke utfordringer med å inkludere investeringer i ordningen, og i høringen ble det derfor bedt særskilt om høringsinstansenes vurdering av om investeringer bør inngå. På bakgrunn av høringen og høringsinnspillene vil Regjeringen foreslå at det innføres en ordning som omfatter all drift, men ikke investeringer. Det er et mål at investeringer skal inngå på sikt, men først etter at en har fått erfaringer fra ordningen som nå innføres.

Et konkret forslag til utforming av ordningen vil bli presentert for Stortinget i forslaget til statsbudsjett for 2017.

2.8 Barne- og likestillingsdepartementet

Kap. 840 Tiltak mot vold og overgrep

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det er avsatt 6,2 mill. kroner til Nurse Family Partnership-programmet (NFP) på posten. Tiltaket omfatter tidlig kartlegging og hjelp til førstegangsforeldre i risikogrupper. For å sikre korrekt postbruk og samle midlene til tiltaket på ett budsjettkapittel, foreslås 3 mill. kroner overført til kap. 846, post 21 og 3,2 mill. kroner overført til kap. 846, post 71.

I tillegg foreslås det å omdisponere 0,5 mill. kroner til kap. 840, post 70. Midlene skal gå til en kartlegging av behandlingstilbudet i nordiske land til barn og unge som begår seksuelle overgrep. Dette vil være et tilleggsoppdrag til en kartlegging som Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) har gjennomført på oppdrag fra Barne- og likestillingsdepartementet om behandlingstilbudet til voldsofre og voldsutøvere i Norge. Tilleggsoppdraget skal være et grunnlag for å vurdere hvordan behandlingstilbudet i Norge til barn og unge som begår seksuelle overgrep bør organiseres og ev. styrkes. Barne- og likestillingsdepartementet vil også nytte 0,5 mill. kroner av gjeldende bevilgning på kap. 840, post 21 til å starte arbeidet med å utvikle digitalt informasjonsmateriell til arbeid med vold og seksuelle overgrep i barnehage og skole. De to ovennevnte tiltakene vil inngå i opptrappingsplanen mot vold og overgrep mot barn som Regjeringen skal legge frem høsten 2016. Se egen omtale av planen under Andre saker, anmodningsvedtak nr. 623 av 8. juni 2015.

Midlene omdisponeres blant annet fra en omfangsundersøkelse om vold og seksuelle overgrep mot barn som ikke kan gjennomføres i 2016. Det er behov for å utarbeide en forskrift til helseforskningsloven for at barn skal kunne delta i en slik undersøkelse. Med forbehold om at en slik undersøkelse vurderes å være etisk forsvarlig, tar Barne- og likestillingsdepartementet sikte på at denne kan igangsettes i 2017.

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 6,7 mill. kroner.

Post 70 Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858 post 1

Det foreslås å flytte 0,5 mill. kroner til posten, jf. omtale under kap. 840, post 21.

Kap. 841 Samliv og konfliktløsning

Post 23 Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning

Posten dekker refusjon av utgifter Folkehelseinstituttet (FHI) har til DNA-analyser ved fastsettelse av farskap. FHI anslår bevilgningsbehovet i 2016 til 6 mill. kroner. Det foreslås på denne bakgrunn å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kroner.

Kap. 844 Kontantstøtte

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås økt med 70 mill. kroner til 1 580 mill. kroner. Hovedårsaken til merbehovet er en høyere etterspørsel etter kontantstøtte enn tidligere anslått.

Kap. 845 Barnetrygd

Post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 30 mill. kroner til 15 140 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes lavere vekst i antall barn med barnetrygd enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Kap. 846 Familie- og oppveksttiltak

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71

Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner til Nurse family partnership-programmet mot en tilsvarende reduksjon under kap. 840, post 21, jf. omtale under denne posten.

Post 62 Utvikling i kommunene

I arbeidet med intensjonsavtalene for utprøving av Nurse family partnership-programmet (NFP), har det blitt avklart at kommunene ikke ønsker å påta seg det formelle arbeidsgiveransvaret for sykepleierne som skal arbeide med programmet i utprøvingsfasen. Regionsenter for barn og unges psykiske helse (RBUP) Øst og Sør påtar seg derfor dette ansvaret.

Dette innebærer at det ikke gis tilskudd direkte til pilotkommunene, men til RBUP. Det foreslås på denne bakgrunn at 10 mill. kroner til NFP-programmet flyttes fra kap. 846, post 62 til kap. 846, post 71 for å sikre korrekt postering av midlene.

Post 71 Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

Bevilgningen foreslås økt med til sammen 13,2 mill. kroner til Nurse family partnership-programmet ved flytting av 10 mill. kroner fra kap. 846, post 62 og 3,2 mill. kroner fra kap. 840, post 21, jf. omtale under disse postene.

Post 79 Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres

I Justis- og beredskapsdepartementets budsjett for 2016 er det bevilget driftsmidler på 1 mill. kroner på kap. 496, post 73 til Det europeiske ungdomsnettverket mot voldelig ekstremisme – Youth Can. Det foreslås at driftsmidlene overføres til Barne- og likestillingsdepartementet. Bevilgningen på kap. 846, post 79 foreslås økt med 1 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under kap. 496, post 73.

Kap. 3847 EUs ungdomsprogram

Post 01 Tilskudd fra Europakommisjonen

Inntektsbevilgningen gjelder tilskudd fra Europakommisjonen til drift av det nasjonale kontoret for gjennomføring av tiltak innen ungdomspolitisk samarbeid i programmet Erasmus+. Tilskuddet utbetales i euro. Tilskuddet for 2016 anslås til om lag 1,9 mill. kroner. I tillegg kommer 2,3 mill. kroner som ved en feil ikke ble inntektsført i 2015. Saldert budsjett på posten er 2,3 mill. kroner.

Det foreslås på denne bakgrunn at bevilgningen økes med 1,9 mill. kroner.

Kap. 854 Tiltak i barne- og ungdomsvernet

Post 60 Kommunalt barnevern

Forsøk med ny ansvarsdeling i barnevernet ble igangsatt 1. april 2016. I saldert budsjett ble det bevilget 8 mill. kroner på posten til kommunene som er med i forsøket med ny ansvarsdeling i barnevernet. Midlene skal stimulere til økt bruk av hjemmebaserte og forebyggende tiltak i kommunene. Siden det er valgt tre kommuner i stedet for fire som lagt til grunn i saldert budsjett, foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 854, post 60 med 2 mill. kroner.

Post 65 Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning

I saldert budsjett ble det lagt til grunn at 710 enslige, mindreårige flyktninger under 18 år ville bosettes i 2016 og at det ville utbetales refusjon for i gjennomsnitt 1 585 barn. Det forventes nå at 1 740 enslige, mindreårige flyktninger under 18 år vil bosettes i 2016, og at det vil utbetales refusjon for i gjennomsnitt 2 075 barn. Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen på kap. 854, post 65 med 180,5 mill. kroner.

Post 71 Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21

Bevilgningen på posten foreslås økt med 3 mill. kroner til SOS Barnebyer sitt prosjekt «Våre nye barn». Prosjektet omfatter omsorg til og integrering av bosatte enslige, mindreårige flyktninger og gjennomføres i samarbeid med Asker kommune. Midlene skal gå til å utvikle og prøve ut en ny modell for bosetting og integrering, samt utarbeide en erfaringsguide.

Post 72 Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 2 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 855, post 21. Midlene ble flyttet til kap. 854, post 72 i 2015 for å brukes til et forskningsoppdrag ved de regionale kunnskapssentrene for barn og unge (RKBU) og Regionsenter for barn og unges psykiske helse (RBUP). Flyttingen gjaldt kun for 2015, men ble ved en inkurie videreført i Saldert budsjett 2016.

Kap. 855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60

I forbindelse med forsøk med ny ansvarsdeling i barnevernet ble bevilgningen redusert med 99,4 mill. kroner i saldert budsjett. Det antas at Bufetat vil få redusert etterspørsel etter statlige tiltak som følge av forsøket. Oppdaterte beregninger, basert på valget av forsøkskommunene Røyken, Alta og Nøtterøy, tilsier en lavere utgiftsreduksjon enn lagt til grunn i saldert budsjett. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på kap. 855, post 01 med 72 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås økt med 2 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 854, post 72, jf. omtale under denne posten.

Kap. 3855 Statlig forvaltning av barnevernet

Post 60 Kommunale egenandeler

I forbindelse med forsøk med ny ansvarsdeling i barnevernet ble bevilgningen på posten økt med 133 mill. kroner i saldert budsjett. Det antas at Bufetat vil få økte inntekter som følge av forsøket fordi forsøkskommunene skal betale mer for statlige tiltak enn kommuner utenfor forsøket gjør. Oppdaterte beregninger basert på valgte forsøkskommuner viser at forventet inntektsøkning er 9,2 mill. kroner i 2016. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 3855, post 60 med 123,8 mill. kroner.

Kap. 856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 01 Driftsutgifter

Posten dekker utgifter til drift av omsorgssentrene for enslige, mindreårige asylsøkere, kjøp av plasser i private omsorgssentre og utgifter til arbeidet med å bosette enslige, mindreårige flyktninger fra omsorgssentrene. I Saldert budsjett 2016 ble det lagt til grunn at det i gjennomsnitt ville bo 740 barn i omsorgssentrene i 2016. Det forventes nå at det i gjennomsnitt vil bo 850 barn i omsorgssentrene i 2016. Bevilgningen på kap. 856, post 01 foreslås på denne bakgrunn økt med 201 mill. kroner.

Kap. 3856 Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

Post 04 Refusjon av ODA-godkjente utgifter

Noen innenlandske utgifter knyttet til mottak av asylsøkere og flyktninger kan ifølge OECD/DACs offisielle statistikkdirektiv godkjennes som offisiell utviklingshjelp. Det forventes nå en økning i antall barn i omsorgssentrene sammenlignet med saldert budsjett, jf. omtale under kap. 856, post 01. Det foreslås på denne bakgrunn at bevilgningen på kap. 3856, post 04 økes med 181 mill. kroner.

Kap. 858 Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 209 000 kroner mot tilsvarende reduksjon av kap. 495 Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi), post 01. Midlene utgjør en justering av lønnsmidler i forbindelse med overføringen av ansvaret for kompetanseteamet mot tvangsekteskap og kjønnslemlestelse fra IMDi til Bufdir i 2015.

Kap. 872 Nedsatt funksjonsevne

Post 71 Universell utforming og økt tilgjengelighet, kan overføres, kan nyttes under post 21

Det foreslås at Oslo kommune tildeles midler til utvikling av en internettportal for faglig og forbrukerrettet informasjon om hverdags- og velferdsteknologi innenfor gjeldende bevilgning på kap. 872, post 71.

Kap. 2530 Foreldrepenger

Post 70 Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 270 mill. kroner til 19 060 mill. kroner. Mindrebehovet skyldes at det i 2015 ble utbetalt mindre enn det som lå til grunn for anslaget i saldert budsjett og en lavere vekst i foreldrepengegrunnlaget enn tidligere anslått.

Post 71 Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 8 mill. kroner til 460 mill. kroner. Anslått mindrebehov skyldes i hovedsak at utbetalingene for 2015 ble lavere enn lagt til grunn for saldert budsjett.

Post 73 Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning

Bevilgningen foreslås redusert med 10 mill. kroner til 55 mill. kroner. Anslått mindrebehov skyldes at det forventes et lavere antall adopterte barn enn det som ble lagt til grunn i saldert budsjett.

Andre saker

Oppfølging av anmodningsvedtak om utvalg om rettigheter til personer med utviklingshemming

Stortinget vedtok 25. februar 2014 anmodningsvedtak nr. 357, jf. Meld. St. 45 (2012–2013) Frihet og likeverd – om mennesker med utviklingshemming og Innst. 127 S (2013–2014):

«Stortinget ber regjeringen nedsette et bredt sammensatt utvalg som skal foreslå egnede og konkrete tiltak som styrker grunnleggende rettigheter til personer med utviklingshemming sin autonomi, privatliv, familieliv og samfunnsdeltakelse. Mandatet til utvalget må inkludere mål, tiltak, kompetanse, rettsikkerhet, økonomi og styringssystem som sikrer at nasjonale politiske mål innfris.»

Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet opplyste i Prop. 1 S (2015–2016) at Regjeringen har satt ned et utvalg som skal foreslå egnede og konkrete tiltak som styrker grunnleggende rettigheter for personer med utviklingshemming med tanke på selvstendighet, privat familieliv og deltakelse i samfunnet. Det fremgikk av Prop. 1 S (2015–2016) at utvalget skulle levere sin innstilling 1. juni 2016. Utvalget har fått utsatt frist til 30. september 2016.

Oppfølging av anmodningsvedtak om opptrappingsplan mot vold og seksuelle overgrep

Stortinget vedtok 8. juni 2015 anmodningsvedtak nr. 623, jf. Innst. 315 S (2014–2015):

«Stortinget ber regjeringen om å fremme forslag om en forpliktende og helhetlig opptrappingsplan som skal redusere forekomsten av vold i nære relasjoner samt styrke ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep etter modell fra opptrappingsplanen for psykisk helse. Planen må sikre tverrfaglig bredde i tiltakene, god samordning, samt langsiktig forpliktelse til økt finansiering og øremerkede midler.»

Justis- og beredskapsdepartementet uttaler følgende i brev av 15. januar 2016 til Stortinget:

«I forbindelse med Revidert budsjett for 2016 vil regjeringen beskrive prosessen som skal lede fram til opptrappingsplanen.»

Regjeringen har startet arbeidet med en opptrappingsplan mot vold og seksuelle overgrep mot barn. Arbeidet koordineres av Barne- og likestillingsdepartementet i samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Planen blir lagt frem høsten 2016.

Planen vil bygge på den opptrappingen som Stortinget har lagt opp til i forbindelse med behandlingen av budsjettet for 2016. Den skal også følge opp eksisterende planer, Et liv uten vold – Handlingsplan om vold i nære relasjoner 2014–2017 og En god barndom varer livet ut – Tiltaksplan for å bekjempe vold og seksuelle overgrep mot barn og ungdom 2014–2017, med tiltakene og utredningene som er iverksatt innenfor disse planene.

For å sikre en god forankring, har departementet arrangert innspillsmøter med relevante organisasjoner og fagmiljøer. Barneombudet vil i tillegg bidra til å sikre barns medvirkning og barneperspektiv i utarbeidelsen av planen.

Planen skal innrettes mot å redusere forekomsten av vold i nære relasjoner og styrke ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep.

Utfordringene som er beskrevet i tidligere planer er i stor grad uendret og opptrappingsplanen vil omhandle systemansvar og ledelsesforankring, forebygging og avdekking, hjelp og behandling, samarbeid og samordning, samt kompetanse, herunder forskning.

Det vises også til omtale under kap. 840, postene 21 og 70.

2.9 Nærings- og fiskeridepartementet

Kap. 900 Nærings- og fiskeridepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Nærings- og fiskeridepartementet overtok fra 1. januar 2016 ansvaret for forvaltningen av statens eierskap i Baneservice AS og Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS fra hhv. Samferdselsdepartementet og Landbruks- og matdepartementet.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 900, post 01, med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende reduksjon under Samferdselsdepartementet og Landbruks- og matdepartementet, jf. omtale under kap. 1300, post 01 og kap. 1100, post 01.

Statens eierandel i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS er 34 pst., mens Baneservice AS er heleid av staten. Landbruks- og matdepartementets og Samferdselsdepartementets fullmakter til å kunne redusere statens eierskap i selskapene foreslås tilpasset ordlyden til Nærings- og fiskeridepartementets øvrige fullmakter om endringer av statlige eierposter, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Institutt for energiteknikk (IFE) eier og driver Norges to eksisterende forskningsreaktorer, på Halden og på Kjeller. Virksomheten har generert 17 tonn brukt brensel. Av dette vurderes 12 tonn som ikke lagringsbestandig (ustabilt). IFE har ansvar for sikker drift og forsvarlig oppbevaring av avfall.

15. april 2016 mottok Nærings- og fiskeridepartementet to kvalitetssikringsrapporter om dekommisjonering av atomanlegg og oppbevaring av avfall. Rapportene anslår at det totalt vil koste 14,5 mrd. kroner å rydde opp etter atomreaktorene på Kjeller og i Halden. De viktigste kostnadselementene i en oppryddingsprosess vil i henhold til anbefalingene være riving av reaktorene og tilbakestilling av områdene hvor reaktoranleggene står til fri bruk (1,8 mrd. kroner), stabilisering/reprosessering av brukt brensel (2,6 mrd. kroner) og dypdeponering av brenselet (9,8 mrd. kroner). Gjennomføring vil kreve omfattende planlegging før iverksettelse, og vil kunne strekke seg over flere tiår.

Rapporten om oppbevaring fastslår at brukt metallisk brensel må sikres forsvarlige lagringsforhold. Videre slår den fast at reprosessering er en aktuell stabiliseringsmetode for det ikke-lagringsbestandige brukte brenselet. Det foreslås å bevilge 5 mill. kroner til forberedelser for en mulig prosess for reprosessering, undersøke alternative behandlingsmetoder og oppstart av prosjekt for å håndtere avfall og dekommisjonering.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 900, post 21 med 5 mill. kroner.

Post 71 Miljøtiltak Raufoss

Refusjon av utgifter til pålagte miljøtiltak i Raufoss Industripark er knyttet til opprydding av forurensning etter den tidligere virksomheten til Raufoss ASA. I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 1,2 mill. kroner til dekning av pålegg fra Miljødirektoratet.

Refusjonene i 2016 er nå anslått til 4,7 mill. kroner. Hovedårsaken til økningen er at driftsutgiftene til miljøovervåking i industriparken er beregnet å bli 1,5 mill. kroner høyere som følge av skjerpede krav fra miljømyndighetene. Videre vil oppryddingstiltak knyttet til særskilte prosjekter medføre refusjonskrav på anslagsvis 1,3 mill. kroner.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 900, post 71 med 3,5 mill. kroner.

Post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres

Det vises til omtale under kap. 911 Konkurransetilsynet, post 23 Klagenemnda for offentlige anskaffelser.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 900, post 75 med 0,2 mill. kroner.

Kap. 904 Brønnøysundregistrene

Post 01 Driftsutgifter

Ved Stortingets behandling av Prop. 23 S og Innst. 114 S (2015–2016) Endringar i statsbudsjettet 2015 under Nærings- og fiskeridepartementet ble bevilgningen økt med 3,5 mill. kroner som følge av nye beregninger av betalt merverdiavgift. Tilsvarende økning foreslås for 2016.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 904, post 01 med 3,5 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Norge er i henhold til EØS-avtalen forpliktet til å innføre et nasjonalt register for offentlig støtte innen 1. juli 2016. Registeret skal etableres og drives av Brønnøysundregistrene. Etablering og drift av registeret vil koste 14 mill. kroner i 2016. Det foreslås bevilgningsmessig inndekning gjennom en utgiftsreduksjon på 2,8 mill. kroner på budsjettene til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Kunnskapsdepartementet, Finansdepartementet, Olje- og energidepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, jf. omtale under de enkelte departementer. Under Nærings- og fiskeridepartementets område foreslås det å redusere bevilgningene med 1,4 mill. kroner under kap. 920, post 50, og 1,4 mill. kroner under kap. 2421, post 70.

På denne bakgrunn foreslås det å øke bevilgningen under kap. 904, post 21 med 14 mill. kroner.

Post 22 Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres

Ved Stortingets behandling av Prop. 23 S og Innst. 114 S (2015–2016) Endringar i statsbudsjettet 2015 under Nærings- og fiskeridepartementet ble bevilgningen økt med 5 mill. kroner som følge av nye beregninger av betalt merverdiavgift. Tilsvarende økning foreslås for 2016.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 904, post 22 med 5 mill. kroner.

Kap. 909 Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

Post 73 Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning

Oppfølgingen av fartsområdeutvalgets forslag er en sentral del av Regjeringens maritime strategi og innebærer betydelige endringer i innretningen av tilskuddsordningen.

ESA har åpnet sak mot Norge om hvorvidt fartsområdebegrensningene som gjelder for NIS-passasjerskip i utenriksfart er i strid med indre markedsbestemmelser i EU/EØS. Regjeringen har derfor besluttet å utsette notifiseringen og gjennomføringen av den del av ordningen som omfatter NIS-passasjerskip i utenriksfart. Det antas at denne utsettelsen vil gi høyere utbetalinger i tilskuddsordningen for sjøfolk i 2016.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 909, post 73 med 100 mill. kroner.

Kap. 911 Konkurransetilsynet

Post 23 Klagenemnda for offentlige anskaffelser

Klagenemnda for offentlige anskaffelser (KOFA) hadde myndighet til å ilegge overtredelsesgebyr ved ulovlige direkte anskaffelser foretatt før 1. juli 2012. Overtredelsesgebyr kunne ilegges inntil to år etter at kontrakt var inngått, dvs. frem til 1. juli 2014. Vedtakene kan bringes inn for domstolene for overprøving.

Romerike Avfallsforedling IKS ble i 2012 ilagt et gebyr på 0,6 mill. kroner for brudd på regelverket om offentlige anskaffelser. Ved rettskraftig dom er det besluttet at KOFA skal betale tilbake 0,3 mill. kroner av gebyret til bedriften.

KOFA har også hatt ekstraordinære utgifter til ekstern advokathjelp i forbindelse med rettsak knyttet til tidligere gebyrvedtak. Det foreslås å øke bevilgningen med 0,2 mill. kroner under kap. 911, post 23, mot tilsvarende reduksjon under kap. 900, post 75 Tilskudd til særskilte prosjekter.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 911, post 23 med 0,5 mill. kroner.

Kap. 919 Diverse fiskeriformål

Post 60 Tilskudd til kommuner, kan overføres

Kommunenes andel av vederlag knyttet til tildeling av oppdrettstillatelser utlyst i 2013

Av de 45 nye grønne oppdrettstillatelser som ble lyst ut i 2013 har Nærings- og fiskeridepartementet besluttet å tildele 44 tillatelser. De samlede inntektene fra tildelingen av tillatelsene ble 1 194,2 mill. kroner. Det er lagt til grunn at vertskommunene skal motta 40 pst., dvs. 477,6 mill. kroner. I 2014 ble det utbetalt 149,8 mill. kroner i vederlag for 14 tillatelser. I 2015 ble det ikke foretatt utbetalinger til kommunene. Det gjenstår å utbetale 327,8 mill. kroner i 2016.

Kommunenes andel av vederlag knyttet til fem prosent vekst på eksisterende tillatelser

I juni 2015 fikk alle etablerte lakse- og ørretoppdrettere tilbud om fem pst. økt kapasitet på eksisterende oppdrettstillatelser. Som vilkår for veksten er det stilt miljøkrav som vil gjelde for hele tillatelsen. Endelig frist for å ta i bruk kapasitetsøkningen og betale vederlag er satt til 1. desember 2016. Det er beregnet at samlet vederlag for veksten blir om lag 720 mill. kroner. Av dette skal vertskommunene motta 50 pst. av vederlaget, dvs. 360 mill. kroner. Det ble bare innbetalt 19 mill. kroner i vederlag i 2015, mens det ikke ble utbetalt noe til kommunene. I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 270 mill. kroner, og det er dermed behov for å øke bevilgningen med 90 mill. kroner.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 919, post 60 med 417,8 mill. kroner.

Ettersom fristen for innbetaling av vederlag er satt til 1. desember 2016, er det en viss risiko for at ikke alle utbetalingene til kommunene kan gjennomføres i 2016. Det foreslås derfor at stikkordet «kan overføres» tilføyes posten.

Kap. 3917 Fiskeridirektoratet

Post 13 Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

Vederlag knyttet til fem prosent vekst på eksisterende tillatelser

Det vises til omtale under kap. 919, post 60. Samlet vederlag for fem pst. økt kapasitet på eksisterende oppdrettstillatelser er beregnet til 720 mill. kroner. I Saldert budsjett 2016 er det lagt til grunn at 25 pst. av vederlaget ble innbetalt i 2015 og 75 pst. i 2016. Det ble imidlertid bare innbetalt 19 mill. kroner i vederlag i 2015. Det legges således til grunn at innbetalt vederlag i 2016 økes med 161 mill. kroner sammenlignet med Saldert budsjett 2016.

Vederlag for tillatelser tildelt i forlik med Eide Fjordbruk AS og Fyllingsnes Fisk AS

Staten har inngått forlik med Eide Fjordbruk AS og Fyllingsnes Fisk AS som oppfølging av Gulating lagmannsretts dom av 17. desember 2014. Eide og Fyllingsnes fikk der medhold i at Fiskeridirektoratets avslag på deres tre søknader om tildeling av oppdrettstillatelser i 2009 var ugyldig. Forliket innebærer at selskapene tildeles tre tilsagn om tillatelser til akvakultur med laks, ørret og regnbueørret. Eide Fjordbruk AS og Fyllingsnes Fisk AS betaler et vederlag på 45 mill. kroner til staten for disse tre tillatelsene. Selskapene tildeles videre én tillatelse vederlagsfritt som erstatning for påstått økonomisk tap. Forliket innebærer også at staten erstatter selskapenes rentetap med 0,6 mill. kroner over Justis- og beredskapsdepartementets kap. 471, post 71.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 3917, post 13 med 206 mill. kroner.

Kap. 920 Norges forskningsråd

Post 50 Tilskudd til forskning

Det vises til omtale under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 21 Spesielle driftsutgifter.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 920, post 50 med 1,4 mill. kroner.

Kap. 922 Romvirksomhet

Post 70 Kontingent i European Space Agency (ESA)

Kontingent til den europeiske romorganisasjonen ESA betales i euro. Oppdaterte valutaanslag innebærer et økt bevilgningsbehov.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 922, post 70 med 18,7 mill. kroner.

Post 71 Internasjonal romvirksomhet

Utbetalinger til internasjonal romvirksomhet gjøres i euro og amerikanske dollar. Oppdaterte valutaanslag innebærer et økt bevilgningsbehov.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen under kap. 922, post 71 med 33,4 mill. kroner.

Kap. 926 Forskningsfartøy

Post 01 Driftsutgifter

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til nytt og oppgradert utstyr for datainnhenting mv. Aktuelt utstyr er ekkolodd, sonarer og nye tråler mv. Med dagens kapasitet og rammebetingelser i verfts- og utstyrssektoren, antas det at norske leverandører og verft vil være konkurransedyktige. Den foreslåtte oppgraderingen av forskningsfartøy skal gi effektiv datainnhenting i form av mer presise bestandsestimater og en mer kostnadseffektiv toktgjennomføring.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 926, post 01 med 20 mill. kroner.

Kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap

Post 70 (Ny) Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA

Eksportfinans ASA inngikk i mars 2008 en avtale med selskapets største private aksjonærer. Avtalen innebærer at selskapet på nærmere angitte vilkår sikres mot verdifall i en definert portefølje av verdipapirer etter 29. februar 2008, innenfor en totalramme på 5 mrd. kroner. De øvrige aksjonærene ble i etterkant invitert til å delta i avtalen på proratarisk basis. Garantiavtalen skjermer Eksportfinans ASA mot ytterligere regnskapsmessige tap som følge av verdifall i verdipapirporteføljen og bidrar dermed til å beskytte egenkapitalen i selskapet. Nærings- og handelsdepartementet tiltrådte avtalen i juni 2008 med et garantiansvar begrenset oppad til 750 mill. kroner, som tilsvarer 15 pst. av den totale garantirammen, jf. St.prp. nr. 62 (2007–2008) og Innst. S. nr. 308 (2007–2008).

Ifølge garantiavtalen er den enkelte garantist hvert år fra og med 2011 forpliktet til å betale Eksportfinans et beløp som tilsvarer garantistens andel av eventuelt verdifall på likviditetsporteføljen ved utgangen av februar. På den andre siden skal Eksportfinans betale garantistene dersom porteføljen stiger i verdi.

Per 29. februar 2016 utgjorde det urealiserte verdifallet som dekkes av garantiavtalen 192,3 mill. kroner. Statens andel av dette utgjorde 28,8 mill. kroner. Beløpet ble utbetalt til Eksportfinans ASA i mars 2016, i samsvar med ovennevnte avtalemessige forpliktelser. Det foreslås derfor en bevilgning på posten på 28,8 mill. kroner.

Endret garantiramme

I henhold til garantiavtalen er det DNB Bank ASA, Danske Bank A/S, Nordea Bank AB og Eksportfinans ASA som bestemmer om garantirammen skal innskrenkes eller ikke. Gjennom avtale med Eksportfinans ASA er garantirammen nedjustert til 1,5 mrd. kroner fra 1. mars 2016. Statens andel av den nye garantirammen utgjør 225 mill. kroner. Bakgrunnen for reduksjonen i rammen er at verdipapirporteføljen som garantien knytter seg til er blitt trappet vesentlig ned siden 2008 og garantibehovet dermed er betydelig lavere.

Ved Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2016 er Nærings- og fiskeridepartementet gitt fullmakt til å kunne utgifts- og inntektsføre ut- og innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA innenfor gitt garantiramme på 750 mill. kroner. På bakgrunn av endring av garantiavtalen foreslås det å endre statens garantiramme fra 750 til 225 mill. kroner for 2016, jf. forslag til romertallsvedtak.

Garantistene mottar årlig en garantiprovisjon på 1,2 pst. av garantirammen. Lavere garantiramme medfører lavere provisjonsinntekter, jf. forslag til bevilgningsendring på kap. 3961, post 71.

Kap. 3961 Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

Post 71 Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

Det vises til omtale av endring av garantirammen under kap. 950, post 70. Garantistene mottar årlig en garantiprovisjon på 1,2 pst. av garantirammen. Lavere garantiramme medfører lavere provisjonsinntekter. På dette grunnlag foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 3961, post 71 med 5,3 mill. kroner.

Kap. 2421 Innovasjon Norge

Post 50 Innovasjon – prosjekter, fond,

Det foreslås å øke Innovasjon Norges ramme for innovasjonslåneordningen med 200 mill. kroner, fra 600 til 800 mill. kroner. Landsdekkende innovasjonslån er en etterspurt ordning for risikoavlastning i næringslivet. Innovasjonslån skal virke utløsende ved å bidra med toppfinansiering av prosjekter som private aktører ikke vil ta hele risikoen ved å finansiere. Ordningen kan benyttes til delfinansiering av prosjekter for nyetablering, nyskaping, omstilling, internasjonalisering og utvikling.

En økning av lånerammen for innovasjonslån med 200 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak, vil kreve at tapsfondsavsetningen for ordningen økes med 60 mill. kroner. På dette grunnlag foreslås bevilgningen på kap. 2421, post 50 økt med 60 mill. kroner. Økningen foreslås dekket inn ved tilsvarende reduksjon av post 76 Miljøteknologi, jf. omtale nedenfor.

Post 70 Basiskostnader

Det vises til nærmere omtale under kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 21 Spesielle driftsutgifter, om finansiering av nasjonalt register for offentlig støtte.

Det foreslås å redusere bevilgningen på kap. 2421, post 70 med 1,4 mill. kroner.

Post 71 Innovative næringsmiljøer, kan overføres

Bedriftsnettverksordningen retter seg mot små og mellomstore bedrifter som ønsker å etablere strategiske og kommersielle samarbeid med andre bedrifter. Ordningen gir risikoavlastning til prosjektene. Tildelinger gjennom ordningen kommer raskt ut til kundene, og ordningen når ut til mange bedrifter. Innovasjon Norge har opplevd en sterk økning i etterspørsel etter ordningen i 2015 og 2016.

På dette grunnlag foreslås bevilgningen på kap. 2421, post 71 økt med 20 mill. kroner. Økningen foreslås dekket inn ved tilsvarende reduksjon av post 76 Miljøteknologi, jf. omtale nedenfor.

Post 72 Forsknings- og utviklingskontrakter, kan overføres

Innovasjon Norges ordning med forsknings- og utviklingskontrakter er en tilskuddsordning som innebærer et forpliktende og målrettet FoU-arbeid mellom to eller flere parter innen næringslivet (IFU) eller mellom næringslivet og det offentlige (OFU). Målet med prosjektene er å utvikle et nytt produkt, en tjeneste eller en produksjonsprosess basert på definerte behov i markedet.

Vanligvis tar det to til tre år fra et prosjekt under ordningen med forsknings- og utviklingskontrakter får støtte, til prosjektet er fullført og sluttilskudd kan utbetales. Dette innebærer at det meste av midlene ikke kommer til utbetaling samme år som tilsagn er gitt. En vesentlig del av bevilgningen har derfor gjennom flere år blitt overført til etterfølgende år. For å redusere overføringen til 2016 ble det derfor gjennom Stortingets behandling av Prop. 23 S (2015–2016) Endringer i statsbudsjettet 2015 under Nærings- og fiskeridepartementet og Innst. 114 S (2015–2016) vedtatt å redusere bevilgningen med 200 mill. kroner og øke tilsagnsfullmakten tilsvarende. Økning av tilsagnsfullmakten ble gjort for at rammen til å inngå nye tilsagn ikke skulle bli redusert. Dette resulterte i at det overførte beløpet fra 2015 til 2016 ble redusert til knapt 180 mill. kroner. Fra 2014 til 2015 ble det overført nesten 424 mill. kroner under ordningen. I proposisjonen framgikk det at Nærings- og fiskeridepartementet tok sikte på å komme tilbake i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett 2016 og foreslå en permanent løsning for å redusere likviditetsreserven for ordningen.

Økningen av tilsagnsfullmakten for 2015 innebar at en tilsvarende større andel av bevilgningen for 2016 må benyttes til å dekke tilsagn inngått i 2015. Det var ikke tatt hensyn til dette i Prop. 1 S (2015–2016). For å sikre at tilsagnsrammen for 2016 blir opprettholdt på det nivået som var tiltenkt i bevilgningsforslaget i Prop. 1 S (2015–2016), foreslås derfor tilsagnsfullmakten for 2016 økt tilsvarende som for 2015, dvs. fra 100 til 300 mill. kroner.

Videre legges det opp til at Nærings- og fiskeridepartementet jevnlig vurderer bevilgningsbehovet til ordningen og ev. kommer tilbake med forslag til Stortinget om å endre bevilgning og tilsagnsfullmakt i forbindelse med de årlige endringsproposisjonene slik at størrelsen på bevilgningen i større grad kan reflektere det som antas å komme til utbetaling i løpet av året. Det understrekes at dette er en teknisk tilpasning av bevilgningsnivået som ikke skal bidra til å endre tilsagnsrammen for ordningen.

På dette grunnlag foreslås tilsagnsfullmakten under kap. 2421, post 72 økt fra 100 til 300 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 76 Miljøteknologi, kan overføres

Det foreslås å dekke inn bevilgningsøkningene som foreslås på post 50 og 71 gjennom en reduksjon av bevilgningen til miljøteknologiordningen med totalt 80 mill. kroner. Det antas at midlene vil komme til utbetaling raskere under de ordningene som foreslås økt, og dermed kunne gi raskere resultater, sammenlignet med miljøteknologiordningen. Samtidig vurderes det at omdisponeringen ikke vil svekke Innovasjon Norges grønne profil, da Innovasjon Norge vil prioritere bærekraft og miljøprosjekter særskilt i de ordningene som styrkes. Dette innebærer at bærekraftige prosjekter vil prioriteres foran andre like gode prosjekter, men som ikke er like bærekraftige. Som følge av frigjorte midler fra annullerte tildelinger av tidligere års tilsagn, vil ordningens disponible midler være på om lag samme nivå som tidligere antatt for 2016.

På dette grunnlag foreslås bevilgningen på kap. 2421, post 76 redusert med 80 mill. kroner.

Videre vises det til omtale under post 72 Forsknings- og utviklingskontrakter, om å i større grad tilpasse bevilgningsnivået på posten til det som forventes å komme til utbetaling samme år. Gjennom Stortingets behandling av Prop. 23 S (2015–2016) Endringer i statsbudsjettet 2015 under Nærings- og fiskeridepartementet og Innst. 114 S (2015–2016) ble det vedtatt å redusere bevilgningen på post 76 med 300 mill. kroner og innføre en tilsagnsfullmakt på samme beløp. Tilsvarende tilsagnsfullmakt foreslås nå for 2016. Det legges som for post 72 opp til en jevnlig vurdering av størrelsen på bevilgning og tilsagnsfullmakt for at bevilgningen skal reflektere det som antas å komme til utbetaling i løpet av året, samtidig som rammen til å gi nye tilsagn ikke endres.

På dette grunnlag foreslås det innført en tilsagnsfullmakt under kap. 2421, post 76 på 300 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 2429 Eksportkreditt Norge AS

Post 71 Viderefakturerte utgifter

Før Eksportkreditt Norge inngår eller endrer låneavtaler, vil det kunne være behov for å innhente eksterne vurderinger for å sørge for at vesentlige forhold ved lånet og lånedokumentasjonen er tilstrekkelig ivaretatt. Eksportkreditt Norge viderefakturerer normalt utgiftene til låntaker. Utleggene er ikke garantert av tredjeparter, og det kan forekomme enkelte mindre tap. Bevilgningen på posten skal dekke tap for slike utlegg, året etter at tapene inntreffer. Eksportkreditt Norge har i regnskapet for 2015 ingen tap i forbindelse med viderefakturerte utgifter.

På dette grunnlag foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 2429, post 71 med 0,2 mill. kroner.

Kap. 3911 Konkurransetilsynet

Post 87 (Ny) Overtredelsesgebyr

Regjeringen har i Prop 51 L (2015–2016) Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven) foreslått at Klagenemnda for offentlige anskaffelser (KOFA) skal få tilbake myndigheten til å ilegge overtredelsesgebyr for ulovlige direkte anskaffelser. Nemnda hadde denne kompetansen fram til en lovendring 1. juli 2012. Gjeninnføring av kompetansen til KOFA antas å ha preventiv virkning. Dette vil kunne redusere omfanget av ulovlige direkte anskaffelser og styrke konkurransen. Det er stor usikkerhet ved anslaget for overtredelsesgebyr i 2016.

På dette grunnlag foreslås det en bevilgning på 0,1 mill. kroner på kap. 3911, post 87.

Kap. 5325 Innovasjon Norge

Post 56 Tilbakeføring av tapsfondsmidler fra distriktsrettet låneordning

Gjennom budsjettforliket i Stortinget høsten 2015 ble det vedtatt å tilbakeføre 43 mill. kroner fra gjenstående tapsfond for distriktsrettet låneordning. Det ble bevilget 75 mill. kroner til tapsfond for denne låneordningen i statsbudsjettet for 2003. Det er flere år siden siste nye lån ble utbetalt. Innovasjon Norge, som forvalter ordningen, har foreslått at gjenværende utestående lån innlemmes i sin portefølje for landsdekkende innovasjonslån for å forenkle sin låneadministrasjon og redusere antall låneregnskap. Per utgangen av 2015 gjensto det sju utestående lån med utestående saldo på til sammen om lag 6 mill. kroner, mens ubenyttet del av tapsfondet utgjorde 49,8 mill. kroner. Innlemming kan gjøres ved at Innovasjon Norge overfører i overkant av 1,7 mill. kroner av gjenstående tapsfond til tapsavsetning for landsdekkende innovasjonslån, for å kunne dekke ev. tap på de gjenværende lånene, mens resterende del av tapsfondet tilbakeføres til statskassen. En tapsavsetning på 1,7 mill. kroner utgjør 29 pst. av gjenværende utlånssaldo.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 5325, post 56 med 5,1 mill. kroner.

Post 91 Tilbakeført kapital, såkornfond

Det er i utgangspunktet forutsatt at lånene til såkornfond skal tilbakebetales etter 15 år, men det kan betales tilbake avdrag på tidligere tidspunkt dersom det selges porteføljeselskaper. Når midlene blir tilbakebetalt til Innovasjon Norge, blir de plassert på en ikke rentebærende konto i Norges Bank. Midlene tilbakeføres til statskassen året etter at de er tilbakebetalt til Innovasjon Norge. I 2015 ble det tilbakebetalt i underkant av 41,6 mill. kroner til Innovasjon Norge, som er 31,6 mill. kroner høyere enn gjeldende bevilgning på posten.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 5325, post 91 med 31,6 mill. kroner.

Kap. 5625 Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

Post 80 Renter på lån fra statskassen

Statens renteinntekter på lån til Innovasjon Norge forventes å bli lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Dette skyldes nedjustering av renteanslag for resterende del av 2016 og lavere renter enn tidligere anslått på inngåtte lån som har hatt eller vil få renteforfall i 2016.

På dette grunnlag foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 5625, post 80 med 20 mill. kroner.

Post 81 Rentemargin, innovasjonslåneordningen

Innovasjon Norges innovasjonslåneordning finansieres ved innlån fra statskassen hvor renten følger statspapirer med tilsvarende løpetid. Ordningens administrasjonskostnader dekkes normalt av rentemarginen mellom innlån og utlån. Nettobeløpet, etter at administrasjonskostnadene er dekket, skal tilbakeføres statskassen påfølgende år. Netto rentemargin i 2015 ble større enn forventet.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 5625, post 81 med 18,4 mill. kroner.

Post 85 (Ny) Utbytte, lavrisikolåneordningen

Innovasjon Norges lavrisikolåneordning drives på kommersielle vilkår og skal normalt gi utbytte. Utbyttepolitikken for ordningen ble lagt om fra og med utbyttet for 2014. Kravet om ordningens egenkapitalandel ble økt fra 8,0 til 10,5 pst. Det tas utbytte tilsvarende 100 pst. av overskuddet, forutsatt at egenkapitalen er over 10,5 pst. av balansen fra ordningen. Hele ordningens overskudd for 2014 ble benyttet til å bygge opp egenkapitalen. Det var ikke ventet at målet om 10,5 pst. egenkapitalandel ville bli nådd i løpet av 2015, og utbyttet var derfor budsjettert med 0. Ordningen gikk imidlertid så godt at Innovasjon Norge kom i utbytteposisjon i 2015.

På dette grunnlag foreslås en bevilgning på kap. 5625, post 85 på 189,2 mill. kroner.

Post 86 Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

Både investeringsfond for Øst-Europa og investeringsfond for Nordvest-Russland hadde positivt resultat i 2015. Utbyttet er fastsatt til 75 pst. av årsresultatet for hvert av fondene.

På dette grunnlag foreslås det å øke bevilgningen på kap. 5625, post 86 med 2,6 mill. kroner.

Kap. 5656 Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

Post 85 Utbytte

Basert på nye opplysninger fra selskapene hvor Nærings- og fiskeridepartementet forvalter statens eierinteresser foreslås det å redusere de samlede utbytteinntektene i 2016 med 962,5 mill. kroner.

Regnskapstall for 2015 for Statkraft SF viser et negativt utbyttegrunnlag, som i hovedsak skyldes nedskrivninger på investeringer i Tyrkia og i Sverige. Det foreslås derfor at det ikke utbetales utbytte for regnskapsåret 2015. Det gir isolert et redusert utbytte på 1,4 mrd. kroner. Utbyttene fra de børsnoterte selskapene, inkludert Aker Kværner Holding AS, har samlet sett økt med 396,2 mill. kroner. Videre er utbytteanslaget for Mesta AS og Nammo AS oppjustert med hhv. 50 og 7 mill. kroner. I tillegg er utbyttet for GIEK Kredittforsikring AS nedjustert med 0,6 mill. kroner til null.

Nærings- og fiskeridepartementet har fra 1. januar 2016 overtatt ansvaret for forvaltningen av statens eierskap i Baneservice AS og Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS fra hhv. Samferdselsdepartementet og Landbruks- og matdepartementet, jf. omtale under kap. 900, post 01. Utbytte fra de to selskapene inngår i bevilgningsforslaget under kap. 5656, post 85, mot tilsvarende reduksjon under hhv. kap. 5623 Aksjer i Baneservice AS, post 85 Utbytte, og kap. 5651 Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet, post 85 Utbytte. Utbytteanslaget for Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS har basert på ny informasjon økt fra 5 mill. kroner til 21,6 mill. kroner.

Endringene i utbytteanslagene for det enkelte selskap framgår av følgende tabell:

(mill. kroner)

Saldert

budsjett

2016

Revidert

budsjett

2016

Endring

Norsk Hydro ASA

708,9

708,9

0

Yara International ASA

1 300,4

1 494,2

193,8

Telenor ASA

5 914,9

6 077,0

162,1

Kongsberg Gruppen ASA

555,0

255,0

-300,0

DNB ASA

2 104,4

2 492,1

387,7

Entra ASA

229,2

274,1

44,9

SAS ASA

0

0

0

Aker Kværner Holding AS

92,3

0

-92,3

Statkraft SF

1 445,0

0

-1 445,0

Eksportfinans ASA

0

0

0

Argentum Fondsinvesteringer AS

500,0

500,0

0

Mesta AS

250,0

300,0

50,0

Nammo AS

47,3

54,3

7,0

Flytoget AS

157,0

157,0

0

Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

0

0

0

GIEK Kredittforsikring AS

0,6

0

-0,6

Electronic Chart Centre AS

0

0

0

Ambita AS

3,0

3,0

0

Baneservice AS

8,3

8,3

Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS

21,6

21,6

Sum:

13 308,0

12 345,5

-962,5

På dette grunnlag foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 5656, post 85 med 962,5 mill. kroner.

Andre saker

Anmodningsvedtak om dagligvaremarkedet

Ved behandlingen av Dokument 8:12 S (2014–2015) 12. februar 2015 om å lovfeste god handelsskikk for å sikre viktige forbrukerinteresser, vedtok Stortinget følgende anmodningsvedtak:

Nr. 416: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag til virkemidler for å bedre konkurransen og effektiviteten i dagligvaremarkedet.»

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2016 fattet Stortinget følgende anmodningsvedtak:

Nr. 218: «Stortinget ber regjeringen styrke Konkurransetilsynets innsats overfor dagligvaremarkedet, og hvis behov, på egnet måte komme tilbake til Stortinget med forslag til endringer av konkurranseloven.»

I forbindelse med behandlingen av Prop. 1 S (2015–2016) Nærings- og fiskeridepartementet mente flertallet i Stortinget at det er mer hensiktsmessig å styrke Konkurransetilsynets innsats overfor dagligvaremarkedet og eventuelt foreslå endringer i Konkurranseloven enn å etablere en egen lov om god handelsskikk. Dette er viktige signaler til Regjeringens arbeid med tiltak for å bedre effektivitet og konkurranse i dagligvaremarkedet.

For å følge opp Stortingets vedtak har Regjeringen igangsatt viktige tiltak:

Norgesgruppen er i dag pålagt utvidet informasjonsplikt om fusjoner og oppkjøp. Dette vil også pålegges de øvrige dagligvarekjedene.

Konkurransetilsynet skal undersøke informasjonsutvekslingen som skjer blant dagligvarekjedene.

Regjeringen setter i gang en ekstern utredning av hva som hindrer nyetablering.

Inngrepshjemmel mot ensidige handlinger uten at aktørene er dominerende skal utredes.

I dag er Norgesgruppen ASA pålagt utvidet informasjonsplikt om oppkjøp og fusjoner i verdikjeden for mat. Denne informasjonsplikten gjelder i alle deler av verdikjeden for mat, herunder både horisontale og vertikale oppkjøp. Regjeringen vil be Konkurransetilsynet om å pålegge de øvrige dagligvarekjedene den samme utvidede informasjonsplikten. Tiltaket vil gjøre Konkurransetilsynet bedre i stand til å vurdere om mindre sammenslåinger/oppkjøp begrenser konkurransen. Dette er særlig viktig for å kunne vurdere konkurransen i små lokale markeder.

Endret inngrepsvilkår i fusjonskontrollen som Stortinget nylig har vedtatt vil også kunne gjøre det lettere å gripe inn mot foretakssammenslutninger i dagligvaremarkedene som forbrukerne vil tape på.

Konkurransetilsynets undersøkelse av informasjonsdelingen mellom dagligvarekjedene er et viktig konkurransetiltak. Informasjonsdeling av visse typer informasjon kan ha store effekter og påvirke konkurranse, prisnivå og produktutvikling negativt – noe som også slår uheldig ut for forbrukerne. Det er derfor viktig at Konkurransetilsynet hele tiden følger nøye med på hva som skjer av denne type handlinger i markedene. Derfor vil Konkurransetilsynet intensivere arbeidet sitt med å overvåke informasjonsutvekslingen i verdikjeden for mat.

Nyetableringer er viktig for å utøve et konkurransepress overfor de eksisterende dagligvarekjedene. På grunn av omfattende etableringshindre skjer ikke dette i dagligvaremarkedene. Regjeringen vil derfor sette i gang en ekstern utredning av hva som hindrer nyetableringer, og hva som vil skje om man endrer på noen av de etableringshindrene som finnes.

En inngrepshjemmel mot ensidige handlinger, selv uten at en aktør er dominerende, skal utredes. En slik eventuell hjemmel kan gjøre Konkurransetilsynet i stand til å fremme konkurranse på en måte som konkurranseloven i dag ikke åpner for. Det vil fortsatt være Konkurransetilsynets faglige vurdering som avgjør om det skal gripes inn eller ikke.

De forholdene som nå skal kartlegges, er to avgrensede spørsmål som ikke har vært kartlagt tidligere. Dette er forhold som kan ha stor betydning for konkurransen i dagligvaremarkedene, og det er derfor viktig at de blir forsvarlig utredet.

Anmodningsvedtak om havbruksfond

I forbindelse med behandlingen av Meld. St. 16 (2014–2015) Forutsigbar og miljømessig bærekraftig vekst i norsk lakse- og ørretoppdrett, vedtok Stortinget den 15. juni 2015 følgende:

Nr. 682: «Stortinget ber regjeringen, i forbindelse med statsbudsjettet for 2016, legge frem forslag om et havbruksfond som skal fordele kommunenes og fylkeskommunenes inntekter fra vederlagene fra nye konsesjoner og vekst på eksisterende, samt legge fram en vurdering av de mest tjenlige fordelingsnøklene for å sikre en rimelig fordeling av inntektene til alle kommuner og fylkeskommuner med oppdrettsvirksomhet.»

Inntektene fra framtidig vekst i oppdrettsnæringen skal fordeles med 20 pst. til staten og 80 pst. til kommunal sektor. Kommunal sektors andel skal fordeles gjennom et havbruksfond. Regjeringen foreslår at fordelingen mellom kommuner og fylkeskommuner settes til hhv. 87,5 og 12,5 pst. av havbruksfondet. Lokalitets-MTB (maksimal tillatt biomasse) for alminnelige matfisktillatelser og tillatelser til særlige formål benyttes som fordelingsnøkkel. Kun lokaliteter for laks, ørret og regnbueørret i sjøvann vil inngå i fordelingsnøkkelen. Det holdes av en del av kommunenes andel, tilsvarende 12,5 pst. av havbruksfondet, til fordeling blant kommuner som har klarert ny lokalitets-MTB innenfor siste toårsperiode, med en øvre grense på 5 mill. kroner til en enkeltkommune. Det eventuelt overskytende beløpet fordeles på alle kommuner basert på andel av lokalitets-MTB. Fiskeridirektoratet har det administrative ansvaret for utbetalinger til kommunal sektor. Det vil være behov for å avklare visse konkrete, administrative momenter i forbindelse med hver kapasitetsøkning, eksempelvis hvilken dato som skal legges til grunn for fordelingen mv. Dette vil departementet spesifisere nærmere i egen instruks til Fiskeridirektoratet.

De første utbetalingene fra havbruksfondet vil gjøres når det tildeles ny kapasitet til oppdrettsnæringen. Dette vil mest sannsynlig skje i forbindelse med første kapasitetsjustering etter det nye systemet for vekst i oppdrettsnæringen, jf. Meld St. 16 (2014–2015). Den første vurderingen av kapasitetsjustering vil trolig gjennomføres i 2017.

U-landsordning GIEK

Det vises til følgende merknad fra næringskomiteens i Innst. 8 S (2015–2016):

«Komiteen viser til Innst. 360 S (2014–2015) (revidert nasjonalbudsjett 2015), der flertallet ba regjeringen vurdere rammene for GIEKs u-landsordning med særlig tanke på å fremme norsk næringslivs virksomhet i fattige land. Komiteen peker på at regjeringen tar sikte på å komme tilbake til dette i revidert nasjonalbudsjett 2016.»

GIEK har som formål å fremme norsk eksport og investeringer i utlandet gjennom å utstede garantier. Når bedrifter søker om eksportgarantier fra GIEK, vurderes søknadene først under Alminnelig garantiordning. Dersom risikoen er høyere enn det som er akseptabelt under Alminnelig garantiordning, kan GIEK vurdere søknadene under U-landsordningen. Formålet med U-landsordningen er å fremme investeringer i og eksport til mindre utviklede land, og der risikoen i prosjektene er høyere enn det som er akseptabelt under Alminnelig garantiordning.

U-landsordningen har i 2016 en ramme på 3,15 mrd. kroner, men rammen kan ikke overstige sju ganger det til enhver tid innestående beløp på ordningens grunnfond. Per 31. desember 2015 var ordningens grunnfond på de innskutte 450 mill. kroner, samt at GIEK har bygget opp en likviditet på 68 mill. kroner. Ordningen skal gå i balanse på lang sikt, medregnet grunnfondet. Rammen dekker både utestående garantier og tilbud om nye garantier.

Etter flere år med lite aktivitet under U-landsordningen, opplevde GIEK i 2015 en økning i søknader som etter GIEKs vurdering faller inn under U-landsordningen. I første kvartal 2016 har imidlertid en del av søknadsmassen falt bort. Erfaringsmessig faller også en del av tilsagnene bort uten å resultere i faktisk garantiansvar for GIEK. Per 31. mars 2016 er utestående garantiansvar på 0,9 mrd. kroner, mens det er gitt tilbud om garanti for 1,4 mrd. kroner, noe som gjorde at tilgjengelig ramme per 31. mars 2016 var på om lag 0,8 mrd. kroner. Regjeringen har vurdert U-landsordningens ramme, men har ikke sett grunnlag for å foreslå endringer.

2.10 Landbruks- og matdepartementet

Kap. 1100 Landbruks- og matdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Nærings- og fiskeridepartementet (NFD) overtok fra 1. januar 2016 forvaltningen av statens eierskap i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS (VESO) fra Landbruks- og matdepartementet. Det foreslås derfor at bevilgningen på posten reduseres med 20 000 kroner, mot tilsvarende økning under kap. 900, post 01, på NFDs budsjett.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Regjeringen oppnevnte i mars 2016 et lovutvalg som skal gjennomgå lovverket for statsallmenningene. Det foreslås at bevilgningen på posten økes med 2,6 mill. kroner. Kostnadene foreslås dekket ved å omdisponere 2,6 mill. kroner fra kap. 1138, post 71.

Post 50 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til et nytt og fremtidsrettet forsøksveksthus ved Norsk institutt for bioøkonomis (NIBIO) enhet på Særheim i Klepp kommune på Jæren. Dagens veksthus på Særheim er fra 1998 og er lite egnet for framtidsrettet forsøksvirksomhet. Bevilgningen på posten foreslås økt med 18,5 mill. kroner.

Kap. 1138 Støtte til organisasjoner m.m.

Post 70 Støtte til organisasjoner, kan overføres

I forbindelse med behandling av budsjettet for 2016, jf. Innst. 8 S (2015–2016), var næringskomiteen enig om å opprette en ny post 72 under kap. 1138 knyttet til Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk. Samtidig skulle det overføres 5 mill. kroner fra post 70 til denne posten. Dette ble ved en feil uteglemt ved sluttbehandlingen av statsbudsjettet for 2016, og det foreslås derfor å korrigere for dette nå. Ny post 72 Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK) foreslås opprettet med en bevilgning på 5 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon under kap. 1138, post 70.

Post 71 Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 2,6 mill. kroner, mot tilsvarende økning under kap. 1100, post 21. Det vises til omtale under kap. 1100, post 21.

Post 72 (Ny) Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK)

Det vises til omtalen under kap 1138, post 70. I tråd med Stortingets forutsetninger opprettes post 72 Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK) under kap. 1138. Det foreslås en bevilgning på 5 mill. kroner på posten, mot tilsvarende reduksjon under kap. 1138, post 70.

Kap. 1142 Landbruksdirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Korreksjon av merverdiavgift

Som følge av feil ved merverdiavgiftsberegning, ble det vedtatt å korrigere budsjettposten i 2015, jf. Innst. 116 S (2015–2016). En tilsvarende korreksjon foreslås også for 2016-budsjettet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 4,6 mill. kroner.

Omstilling og utvikling av fylkesmannen som regional reindriftsmyndighet

Det foreslås økt bevilgning på posten knyttet til omstilling og utvikling av fylkesmannen som regional reindriftsmyndighet. Bevilgningen på posten foreslås økt med 1,5 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon under kap. 1142, post 80.

Til sammen foreslås posten økt med 6,1 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres

Som følge av feil ved merverdiavgiftsberegning, ble det vedtatt å korrigere budsjettposten i 2015, jf. Innst. 116 S (2015–2016). En tilsvarende korreksjon foreslås også for 2016-budsjettet. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 0,6 mill. kroner.

Post 73 Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning

Det anslås noe høyere utbetalinger til lovbestemte erstatninger, spesielt knyttet til påvisninger av antibiotikaresistente bakterier (MRSA) i svinebesetninger. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 10 mill. kroner.

Post 80 Radioaktivitetstiltak, kan overføres

For å dekke økte utgifter knyttet til omstilling og utvikling av fylkesmannen som regional reindriftsmyndighet, foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 1,5 mill. kroner, mot tilsvarende økning på kap. 1142, post 01.

Kap. 4162 Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap

Post 90 Avdrag på lån

I forbindelse med at Statskog SF i 2010 kjøpte skog fra Orkla ASA fikk foretaket et statlig lån på 475 mill. kroner. Årlig minsteavdrag er 10 mill. kroner. Med grunnlag i justert nedbetalingsplan fra Statskog SF, forventer LMD at foretaket vil innbetale 25 mill. kroner i avdrag i 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner.

Kap. 5651 Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet

Post 85 Utbytte

Det vises til omtale under kap. 1100, post 01, om overføring av forvaltningen av VESO fra LMD til NFD. Det er budsjettert med et utbytte fra VESO på 5 mill. kroner i 2016. Det foreslås at bevilgningen på posten reduseres til 0, mot tilsvarende økning under kap. 5656, post 85.

Kap. 5652 Statskog SF – renter og utbytte

Post 80 Renter

Posten omfatter renter på statlig lån til Statskog SF i forbindelse med kjøp av skog fra Orkla ASA i 2010, jf. kap. 4162, post 90. Renten fastsettes årlig med utgangspunkt i pengemarkedsrenten og et risikotillegg i henhold til avtale med Statskog SF. Det forventes at foretaket vil innbetale 3,3 mill. kroner i rente på det statlige lånet i 2016. Bevilgningen på posten foreslås derfor redusert med 1,2 mill. kroner.

Post 85 Utbytte

Utbytte fra Statskog SF settes til 40 pst. av årsresultatet etter skatt, jf. Prop. 1 S (2015–2016). Årsregnskapet for 2015 viser at Statskog SFs resultat etter skatt er på 27,1 mill. kroner. 40 pst. av årsresultatet etter skatt er beregnet til 10,8 mill. kroner. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 9,2 mill. kroner.

Andre saker

NIBIO – Fullmakt til kjøp av aksjer i innovasjonsselskap

SIVA, NMBU, NIBIO, Kjeller Innovasjon AS og Akershus fylkeskommune planlegger et felles innovasjonsselskap for kunnskapsmiljøene på Campus Ås. Denne aktøren kan bli en bidragsyter til å skape verdier av kunnskap fra forskning. Regjeringen mener det er i tråd med NIBIOs samfunnsoppdrag om å satse på innovasjonsrettede aktiviteter å være medeier i det nye innovasjonsselskapet.

Det foreslås, jf. forslag til romertallsvedtak, at NIBIO gis fullmakt til å kjøpe aksjer for inntil 500 000 kroner i det planlagte innovasjonsselskapet på Ås. Midlene hentes fra instituttets virksomhetskapital.

Oppfølging av anmodningsvedtak

Stortinget fattet 8. desember 2015 anmodningsvedtak nr. 141 a), jf. Innst. 56 S (2015–2016), der Regjeringen anmodes om å: «legge fram i revidert nasjonalbudsjett for 2016 positive virkemidler for kommunene som vil gjøre det enklere å unngå utbygging av dyrka mark.»

Jordvernpolitikken er en viktig del av den samlede arealpolitikken. Kommunene er gjennom sin rolle som lokal arealplanmyndighet, den viktigste aktøren for konkret oppfølging innen dette politikkområdet. Virkemidlene som det redegjøres for her, er først og fremst virkemidler som berører kommunene direkte, men noen retter seg også mot andre aktører. Utgangspunktet er roller og virkemidler som disse aktørene har, og som derved gir dem mulighet for påvirkning av kommunenes muligheter for å unngå utbygging av dyrket mark.

Plan- og bygningsloven gir kommunene de viktigste virkemidlene for å unngå nedbygging av dyrket mark. Innenfor rammene av plan- og bygningslovens formål, uttrykt i § 1-1, skal planer etter loven blant annet sikre jordressursene.

Nasjonale føringer for den lokale arealpolitikken foreligger i flere oppdaterte dokumenter:

Statlige planretningslinjer for samordnet bolig-, areal- og transportplanlegging (SPR BATP). Fastsatt ved kongelig resolusjon 26. september 2014.

Nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging. Vedtatt ved kongelig resolusjon 12. juni 2015.

Stortinget vedtok 8. desember 2015: «Stortinget fastsetter det årlige målet for omdisponering av dyrka mark til 4 000 dekar. Stortinget ber regjeringen sørge for at målet nås gradvis innen 2020.»

Stortinget har vedtatt et mål om at maksimalt 4 000 dekar dyrket jord skal omdisponeres årlig innen 2020. Jordvernet må balanseres mot storsamfunnets behov, og kommuner og fylkeskommuner står overfor avveininger mellom jordvern og andre samfunnsbehov, som infrastruktur og næringsutvikling.

Det er nødvendig å prioritere mellom jordvern og storsamfunnets behov. Regjeringen og Stortinget har også satt ambisiøse mål når det gjelder infrastrukturutbygging, og mange av vedtakene Stortinget har gjort vil legge beslag på dyrka jord. Til neste år vil Nasjonal transportplan legges fram for Stortinget, og det er viktig at Stortinget der får grunnlag til å prioritere mellom jordvern og utbygging av infrastruktur. Regjeringen vil derfor i Nasjonal transportplan omtale jordvernet og gi Stortinget et grunnlag for å ta avgjørelser om samferdselsutbygging ved å veie disse opp mot hensynet til jordvernet. Målet om jordvern blir derfor lagt inn i Nasjonal transportplan for å gi Stortinget mulighet til å prioritere.

Samferdselsprosjekter som nye vei- og jernbanestrekninger, påvirker i stor grad kommunenes arealplanlegging og framtidig utbyggingsmønster. Det er derfor viktig at hensyn til jordressurser inngår i vurderingene både i Nasjonal transportplan og i planlegging av konkrete prosjekter innenfor samferdselssektoren. Prinsippene for verdsetting av landbruksjord i konsekvensutredninger og konseptvalgutredninger som berører dyrket mark skal gjennomgås. Selv om vurderinger av jordvern inngår i KVU-ene med dagens metodikk, vil Regjeringen som en del av oppfølgingen av jordvernstrategien vurdere hvordan dette hensynet blir ivaretatt.

Det eksisterer en omfattende veiledning til støtte for kommunenes arbeid både generelt i planleggingen og for å ivareta jordressursene. I tillegg til veiledning knyttet til plandelen av plan- og bygningsloven (pbl) generelt, er det utarbeidet en temaveileder «Landbruk og planlegging etter pbl». Veiledningen overfor og dialogen med kommunale og regionale planmyndigheter om hvordan hensynet til jordressursene kan ivaretas mer effektivt enn i dag, vil bli styrket. Dette vil både være tiltak rettet mot kommunene og mot øvrige aktører som kan påvirke premissene for kommunale beslutninger, for eksempel regionalt politisk nivå og regional stat.

KS vil bli trukket inn i arbeidet med å styrke veiledningen til lokale myndigheter om hvordan kommunal planlegging kan bidra effektivt til å nå nasjonale jordvernmål.

Fylkesmennene har fått i oppdrag å gjennomføre opplæringstiltak for lokalpolitikere i løpet av 2016, og det er gjennom brev fra landbruks- og matministeren understreket den viktige rollen de har som veiledere overfor kommunene i plansaker.

Kommunene har etter plan- og bygningsloven § 2-1 en plikt til å sørge for at det foreligger et oppdatert offentlig kartgrunnlag for de formål som omhandles i loven. Etter jordlova § 8 er det en generell driveplikt på jordbruksareal. Likevel finnes det eksempler på at kvaliteten på jordressursene er dårlig kartlagt og redegjort for i forbindelse med vedtak av planer som innebærer omdisponering av dyrket mark. Det arbeides for å oppnå bedre informasjon om jordressursene i kommunale arealplaner, blant annet gjennom veiledning om hvordan dette kan gjøres og utvikling av kunnskapsgrunnlag om arealressursene.

Kommunene rapporterer omdisponering av areal og nydyrking gjennom KOSTRA (Kommune-stat-rapportering). Omdisponering rapporteres på reguleringstidspunktet, noe som innebærer at statistikken ikke fanger opp faktisk nedbygging av areal. Noen reguleringsplaner blir aldri gjennomført, mens noe nedbygging skjer uten reguleringsplan og blir dermed ikke registrert. For nydyrking er det omsøkt og innvilget tillatelse som registreres, og ikke faktisk utført nydyrking. Landbruksdirektoratet i samarbeid med SSB gjør nå en vurdering av om KOSTRA kan forbedres for å registrere faktisk nedbygging og nydyrking. NIBIO (Norsk institutt for bioøkonomi) er dessuten i gang med en utredning av bruk av flyfoto og digitale kart som grunnlag for kartlegging av arealbruksendringer i kommunene.

Som en del av regionreformen vil Regjeringen vurdere å gjøre oppfølgingen av regionale planer mer forpliktende for regionalt folkevalgt nivå og for kommunene, samt for de regionale statlige aktørene som deltar i planprosessene, jf. Meld. St. 22 (2015–2016) Nye folkevalgte regioner – rolle, struktur og oppgaver. Vedtak om regionale planer der jordvern er en del av premissene, kan være et aktuelt virkemiddel. Det er utarbeidet flere regionale planer med et slikt jordvernperspektiv, blant annet i Rogaland (Nord-Jæren) og Østfold. Regionale avklaringer av arealpolitikken vil kunne bidra til å beskytte de store sammenhengende landbruksarealene, samtidig som hovedtrekkene i den framtidige arealbruken blir mer forutsigbar for kommuner, utbyggere og andre aktører.

Arealavklaringer over kommunale grenser skjer best gjennom regional eller interkommunal planlegging, der staten og kommunene deltar aktivt. Byutviklingsavtaler skal være et verktøy for forpliktende samarbeid mellom staten, fylkeskommunen og kommunene om arealbruken. Arbeidet med byutviklingsavtaler er startet opp og det tas sikte på at slike avtaler i første omgang inngås for Oslo/Akershusområdet, Bergensområdet, Trondheimsområdet og Stavangerområdet. Slike avtaler kan bidra til oppfølgingen av tiltakene i handlingsprogrammet til interkommunale arealplaner og regionale planer gjennom konkretisering og forpliktelse. En slik arealstrategi med vekt på økt arealutnyttelse i disse områdene, vil samtidig gjøre det lettere å trekke langsiktige grenser for jordvernet, som sikrer de store sammenhengende landbruksarealene.

Regjeringen arbeider for at kommunereformen skal bidra til mer rasjonelle grenseinndelinger og bedre arealarronderinger på kommunalt nivå enn i dag, og derved bedre forutsetninger for å gjøre gode arealpolitiske prioriteringer hvor også jordvernhensyn hensyntas. Større kommuner vil også lettere kunne bygge opp mer solide planfaglige miljøer i kommuneadministrasjonen, noe som vil styrke mulighetene til å drive en god og framtidsrettet strategisk arealplanlegging.

Landbruksdirektoratet er gitt i oppdrag å vurdere forsterking av vernebestemmelsene i jordloven, og muligheten for å begrense og sikre åpenhet rundt opsjonsavtaler om kjøp av dyrket og dyrkbar jord for utbygging.

I arbeidet med endringer i jordlov og konsesjonslov vil det bli redegjort for regelverket knyttet til driveplikt for jordbruksarealer og situasjonen for omdisponert dyrket mark inntil arealet faktisk er bygd ned.

2.11 Samferdselsdepartementet

Kap. 1300 Samferdselsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Forvaltningen av statens eierskap i Baneservice AS ble 1. januar 2016 overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på posten med 0,2 mill. kroner mot tilsvarende økning under Nærings- og fiskeridepartementet, jf. omtale under kap. 900, post 01.

Post 74 Tilskudd til Redningsselskapet

Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2016 fattet Stortinget anmodningsvedtak nr. 320 (2015–2016), jf. likelydende vedtak nr. 102:

«Stortinget ber regjeringen vurdere behovet for økte bevilgninger til Redningsselskapet i revidert nasjonalbudsjett 2016.»

For å legge til rette for bedre sjøsikkerhet og beredskap langs norskekysten foreslår Regjeringen å øke tilskuddet til Redningsselskapet med 10 mill. kroner, som et engangstiltak i 2016.

Kap. 1310 Flytransport

Post 70 Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311, post 71

Reduksjon i utgiftene til statlig kjøp

I 2015 gjennomførte Samferdselsdepartementet anbudskonkurranse for drift av regionale flyruter i Sør-Norge for perioden 1. april 2016 til 31. mars 2020. Som følge av at enkelte strekninger er tatt ut av anbudet, samt endrede konkurransevilkår, reduseres utgiftene til statlig kjøp av flyruter med 5,3 mill. kroner i 2016. Helårseffekten er 8 mill. kroner fra og med 2017.

Flypassasjeravgiften

Det vises til beslutningen om å utsette innføring av flypassasjeravgiften til 1. juni 2016. Se omtale i kapittel 5 i Prop. 121 LS (2015–2016) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 10 mill. kroner.

Oppsummering

Samlet foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 15,3 mill. kroner.

Kap. 1320 Statens vegvesen

Post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72

Økt vedlikehold og dekkelegging i Rogaland

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen med 25 mill. kroner til å legge asfalt og øvrig vedlikehold i Rogaland.

Fullmakt til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Samferdselsdepartementet har i 2016 fullmakt til å forplikte staten for framtidige budsjettår utover gitt bevilgning for drifts- og vedlikeholdsarbeider med en samlet ramme for gamle og nye forpliktelser på 5 900 mill. kroner og en ramme for forpliktelser som forfaller hvert år på 2 500 mill. kroner, jf. Prop. 1 S (2015–2016) og Innst. 13 S (2015–2016). Fullmakten omfatter kap. 1320 Statens vegvesen, post 23 Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m., og post 34 Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift.

Vegdirektoratet foretok i 2015 en gjennomgang av fullmakten for 2015. Gjennomgangen viste at det var mangler i tidligere rapporteringer, og at den samlede fullmaktsrammen for gamle og nye forpliktelser ble overskredet i 2015. Den vedtatte fullmaktsrammen for 2016 er derfor også for lav. Økningen skyldes flere langsiktige kontrakter som strekker seg utover budsjettåret. Det foreslås derfor å øke den samlede rammen for gamle og nye forpliktelser til 7 200 mill. kroner, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 30 Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29, post 31 og post 72

Investeringstiltak

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 125 mill. kroner til ulike investeringstiltak på riksveger i Aust-Agder, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland og Møre og Romsdal. Forslaget omfatter blant annet trafikksikkerhetstiltak, oppgradering av holdeplasser, rasteplasser, veglys og kryss, samt gang- og sykkelvegtiltak. Alle tiltak som inngår i forslaget framgår av tabellen nedenfor.

Tiltak

Kommune/fylke

Mill. kr

Rv 9 Storstraumen, rasteplass

Bygland/Aust-Agder

5

Rv 9 Setesdal holdeplasser/universell utforming

-/Aust-Agder

2

Rv 9 Evje, utbedring av kryss Arendalsvegen

Evje og Hornnes/Aust-Agder

2

Rv 41 Birkeland – Hynnekleiv, trafikksikkerhetstiltak

Birkenes/Aust-Agder

9

Rv 41 Heresfjorden, rasteplass

Birkenes/Aust-Agder

2

Rv 9 Grim bru, ny løsning for gang-/sykkelveg m.m.

Kristiansand/Vest-Agder

20

E39 Livold, døgnhvileplass

Lindesnes/Vest-Agder

8

E134 Skre – Førresbotn, veglys

Tysvær/Rogaland

5

E39 Førlandkrysset, undergang

Tysvær/ Rogaland

4

Rv 13 Brattlandsdalen, skredsikringstiltak

Suldal/ Hordaland

6

E134 Etne – Steine, gang- og sykkelvegtiltak

Etne/ Hordaland

9

E39 Rødskrysset, trafikksikkerhetstiltak

Sveio/ Hordaland

10

E39 Boravik – Grov, gang- og sykkelvegtiltak

Stord/ Hordaland

6

E39 Vestnes ferjekai, utskifting av heisbru og heistårn

Vestnes/Møre og Romsdal

20

E39 Fursetfjellet, trafikksikkerhetstiltak

Gjemnes/Møre og Romsdal

4

Rv 70 Meisingset, trafikksikkerhetstiltak

Tingvoll/Møre og Romsdal

3

E39 Lønset, veglys

Molde/Møre og Romsdal

3

E39 Oppgradering av holdeplasser

-/Møre og Romsdal

6

E136 Oppgradering av holdeplasser

-/Møre og Romsdal

1

Sum

125

Statlig delfinansiering av Superbuss i Trondheim

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 300 mill. kroner til programområdetiltak langs riksveg i bymiljøavtalene på kap. 1320, post 30. Staten, Trondheim kommune og Sør-Trøndelag fylkeskommune inngikk i februar 2016 en bymiljøavtale for perioden 2016–2023. Avtalen skal godkjennes av bystyret i Trondheim, fylkestinget i Sør-Trøndelag og regjeringen før den trer i kraft.

Bymiljøavtalen for Trondheim omfatter statlig finansiering av 50 pst. av prosjektkostnadene for det fylkeskommunale kollektivinfrastrukturprosjektet omtalt som Superbuss. Det statlige bidraget fastsettes av Stortinget i de årlige budsjettene.

I bymiljøavtalen er det lagt til grunn et statlig bidrag til trinn 1 av Superbussprosjektet på 1,4 mrd. kroner i avtaleperioden. Av dette påløper 90 mill. kroner i 2016.

Midler til statlig delfinansiering av fylkeskommunale kollektivprosjekter gjennom bymiljøavtalene bevilges over kap. 1330 Særskilte transporttiltak, post 63 Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter. Det er ikke bevilget midler til Superbuss i Trondheim på denne posten i Saldert budsjett 2016.

For å dekke statens andel til Superbuss i Trondheim i 2016 foreslås det å redusere bevilgningen på kap, 1320, post 30, med 90 mill. kroner mot en tilsvarende økning av bevilgningen på kap. 1330, post 63.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 35 mill. kroner.

Kap. 4322 Svinesundsforbindelsen AS

Post 90 Avdrag på lån

Avdraget på statens lån til Svinesundsforbindelsen AS skal betales to ganger i året (juni og desember). For andre halvår 2015 ble imidlertid avdraget først betalt i januar 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 20 mill. kroner.

Kap. 5624 Renter av Svinesundsforbindelsen AS

Post 80 Renter

Renter på statens lån til Svinesundsforbindelsen AS skal betales to ganger i året (juni og desember). For andre halvår 2015 ble imidlertid rentene først betalt i januar 2016. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 14,7 mill. kroner.

Kap. 1330 Særskilte transporttiltak

Post 63 Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter

Det vises til omtale av bymiljøavtale for Trondheim under kap. 1320, post 30. Bevilgningen på kap. 1330, post 63 foreslås økt med 90 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1320, post 30. Utbetaling av midlene vil først skje etter at bymiljøavtalen er trådt i kraft.

Bevilgningen på posten har tidligere omfattet kun tilskudd til Fornebubanen. Det foreslås at tilskudd til Superbuss i Trondheim også bevilges på kap. 1330, post 63 og postbetegnelsen foreslås derfor endret til Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter.

Kap. 1350 Jernbaneverket

Post 23 Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 74,5 mill. kroner til tiltak innen vedlikehold og fornying av jernbanestrekninger i Agder-fylkene og Rogaland. Fordeling av den foreslåtte bevilgningsøkningen på posten framgår av tabellen nedenfor.

Tiltak

Fylke mv.

Mill. kr

Forebyggende vedlikehold

Bytting av sporvekselkomponenter mv. (5 mill. kroner)

Ombygging av stasjoneringssteder mv. (10 mill. kroner)

Agder-fylkene og Rogaland

Hele Sørlandsbanen

15,0

Korrektivt vedlikehold

Sørlandsbanen

10,0

Fornying

Signal- og føringsveger, sporvekselvarme, sviller og ombygging av godshavnen i Kristiansand (10 mill. kroner)

Svillebytter, dreneringsanlegg og skogrydding mv. på Jærbanen (18,5 mill. kroner)

Massebytte, gjerding og bytte av signalutstyr (21 mill. kroner)

Agder-fylkene

Rogaland

Agder-fylkene og Rogaland

49,5

Sum

74,5

Post 30 Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 32 mill. kroner til tiltak innen programområdet Sikkerhet og miljø. Fordeling av den foreslåtte bevilgningsøkningen på posten framgår av tabellen nedenfor.

Tiltak

Fylke

Mill. kr

Tunnelsikkerhetstiltak på Hægebostad, Kvinesheia og Sira og i Finsetunnelen

Vest-Agder og Hordaland

13

Miljøopprydding på Sørlands- og Bergensbanen

Vest-Agder, Rogaland og Hordaland

11

Planovergangstiltak

Hordaland

5

Ras- og skredfarekartlegging, Flåmsbana

Sogn og Fjordane

3

Sum

32

Kap. 1357 (Nytt) Togvedlikeholdsselskap

Post 96 (Ny) Aksjekapital

Som en del av jernbanereformen legger Regjeringen opp til å restrukturere NSB AS, jf. Meld. St. 27 (2014–2015) På rett spor. Reform av jernbanesektoren. Hensikten er å legge til rette for en konkurransenøytral jernbanesektor.

Regjeringen legger opp til at NSB AS’ datterselskap Mantena AS skal skilles ut fra morselskapet og overføres til Samferdselsdepartementet. Selskapets hovedvirksomhet er vedlikehold og verkstedtjenester til skinnegående kjøretøy i Norden.

Det foreslås på denne bakgrunn å bevilge 0,1 mill. kroner i aksjekapital på nytt kap. 1357, post 96 for å opprette et interimsselskap for togvedlikehold. Interimsselskapet skal forberede utskilling av Mantena AS fra NSB AS. Regjeringen legger opp til at hoveddelen av de strukturelle endringene i jernbanesektoren kan gjennomføres per 1. januar 2017.

Kap. 1358 (Nytt) Togmateriellselskap

Post 96 (Ny) Aksjekapital

Det legges opp til å overføre persontogmateriell fra NSB AS og stille det til rådighet for togselskapene som vinner konkurranser om statlig kjøp av persontransport med tog, jf. Meld. St. 27 (2014–2015) På rett spor. Reform av jernbanesektoren. I Prop. 1 S Tillegg 2 (2015–2016) opplyses det at Samferdselsdepartementet vil vurdere ulike organisatoriske plasseringer av eierskapet til togmateriellet. Regjeringen mener at den mest hensiktsmessige løsningen er å legge eierskapet av materiellet til et eget selskap, eid av staten ved Samferdselsdepartementet.

Det foreslås på denne bakgrunn å bevilge 0,1 mill. kroner på nytt kap. 1358, post 96 for å opprette et interimsselskap for togmateriell. Interimsselskapet skal forberede utskilling av togmateriellet fra NSB AS. Tidspunkt for utskillingen er ikke fastsatt, men det tas sikte på at dette kan skje i 2017.

Fullmakt til restverdigaranti for togmateriell

Samferdselsdepartementet er gitt fullmakter til å gi restverdigaranti til NSB AS for togmateriellet som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog. Når togmateriellet skilles ut fra NSB AS legges det opp til at restverdigarantien følger togene. Dette innebærer at fullmakten om restverdisikring ikke lenger knyttes til eieren av togmateriellet (NSB AS), men til togmateriell som inngår i statens kjøp av persontransport med tog på kap. 1351, post 70. Dette innebærer at fullmakten til å gi restverdigaranti også vil gjelde materiell eid av togmateriellselskapet, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1359 (Nytt) Salgs- og billetteringsselskap

Post 96 (Ny) Aksjekapital

Regjeringen legger opp til at alle togselskapene som vinner trafikkpakker skal tilbys et felles og nasjonalt system for salg og billettering for persontransport med tog på ikke-diskriminerende vilkår, jf. Meld. St. 27 (2014–2015) På rett spor. Reform av jernbanesektoren. Et slikt selskap skal sørge for at passasjerene kan kjøpe togbilletter like enkelt og sømløst som i dag, også med flere tilbydere av persontogtjenester.

Det foreslås på denne bakgrunn å bevilge 0,1 mill. kroner på nytt kap. 1359, post 96 for å opprette et interimsselskap for salg og billettering. Interimselskapet skal forberede overdragelsen av salg og billettering fra NSB AS. Tidspunkt for overføring er ikke fastsatt, men det tas sikte på at dette kan skje i 2017.

Samferdselsdepartementet foreslår at selskapet også får oppgaver knyttet til drift av rutedatabase, nasjonal reiseplanlegger og elektronisk billettering for all kollektivtrafikk, jf. omtale i Samferdselsdepartementets Prop. 126 S (2015–2016) Nokre saker om luftfart, veg, særskilde transporttiltak og jernbane.

Fullmakt til å regnskapsføre utgifter for de tre interimsselskapene

Det vil påløpe driftsutgifter for de tre nye interimselskapene omtalt under kap. 1357, 1358 og 1359, blant annet til styrehonorarer, revisor, rådgivning og andre forberedende arbeider. Driftsutgiftene er anslått til om lag 2 mill. kroner for togvedlikeholdsselskapet og om lag 2,5 mill. kroner for henholdsvis togmateriellselskapet og salgs- og billetteringsselskapet. Ettersom det er usikkerhet om utgiftsbehovet til interimsselskapene foreslås det ikke enkeltvise driftsbevilgninger til enhetene.

For å dekke driftsutgiftene foreslås det at Samferdselsdepartementet gis fullmakt til å utgiftsføre tilskudd til driftsutgifter for de tre interimselskapene mot tilsvarende innsparing på kap. 1350 Jernbaneverket, post 23 Drift og vedlikehold, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 5623 Aksjer i Baneservice AS

Post 85 Utbytte

Forvaltningen av statens eierskap i Baneservice AS ble fra 1. januar 2016 overført fra Samferdselsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 5623, post 85 med 8,3 mill. kroner, mot tilsvarende økning under Nærings- og fiskeridepartementet, jf. omtale under kap. 5656, post 85.

Kap. 1360 Kystverket

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under post 45

Fjerning av eierløse blåskjellanlegg og flomopprydding

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 12 mill. kroner til fjerning av eierløse blåskjellanlegg langs kysten av Rogaland, Hordaland og Sogn og Fjordane, og til å framskynde arbeidet med opprydding etter flom i Aurlandsfjorden.

Ompostering av midler til vedlikehold i Borg havn

I Saldert budsjett 2016 er det bevilget 10 mill. kroner til vedlikeholdstiltak i Borg havn. Tiltaket er reelt sett et farledsprosjekt som belastes kap. 1360, post 30. Det foreslås derfor å ompostere 10 mill. kroner fra post 01 til post 30.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 2 mill. kroner.

Post 30 Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres

Borg havn – Ørakanalen

Bevilgningen på posten foreslås økt med 15 mill. kroner til å mudre Ørakanalen ved Borg havn. Tiltaket skal sørge for ferskvannstilførsel inn i våtmarksområdet utenfor Øra i Fredrikstad.

Ompostering av midler til vedlikehold i Borg havn

Det vises til omtale under kap. 1360, post 01. Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 10 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon på post 01.

Oppsummering

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på posten med 25 mill. kroner.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 01

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner for å anskaffe to nye arbeidsbåter til Kystverket. Arbeidsbåtene benyttes til transport av Kystverkets fagarbeidere for å utføre bygge- og vedlikeholdsoppdrag. Flere arbeidsbåter gir Kystverket økt fleksibilitet i planlegging og gjennomføring av arbeidsoppgaver.

Kap. 5618 Aksjer i Posten Norge AS

Post 85 Utbytte

I Saldert budsjett 2016 er det lagt til grunn et utbytte fra Posten Norge AS på 320 mill. kroner. Selskapets årsresultat etter skatt i 2015 er negativt med 61 mill. kroner. Reduksjonen i resultat sammenlignet med anslaget i Saldert budsjett 2016 skyldes hovedsakelig nedgangskonjunkturen i Norge, et tiltakende fall i brevmengden, samt avskrivninger og avsetninger. I tråd med gjeldende utbyttepolitikk, som tilsier et utbytte på 50 pst. av årsresultatet i konsernet etter skatt, foreslås det derfor at staten ikke tar utbytte fra Posten Norge AS i 2016. På denne bakgrunn foreslås det å redusere bevilgningen på posten med 320 mill. kroner.

Andre saker

Utbytte fra NSB AS

I Saldert budsjett 2016 er det på kap. 5611 Aksjer i NSB AS, post 85 Utbytte lagt til grunn et utbytte fra NSB AS på 595 mill. kroner. NSB AS har for regnskapsåret 2015 et resultat etter skatt og minoriteter på 2 149 mill. kroner. Økningen i resultat sammenlignet med anslaget i Saldert budsjett 2016 skyldes blant annet at inntektene fra billettsalg og eiendomsvirksomheten er høyere enn anslått, og reduserte kostnader som følge av lave energipriser.

Gjeldende utbyttepolitikk innebærer at det i utgangspunktet skal tas et utbytte på 50 pst. av konsernresultat etter skatt. Dette tilsier at inntektsbevilgningen for utbytte fra NSB AS økes til 1 074 mill. kroner for 2016. I forbindelse med jernbanereformen skal NSB AS restruktureres, og det legges opp til å opprette nye selskaper basert på utskilt virksomhet fra NSB AS, med påfølgende restrukturering av NSB AS’ eksterne finansiering. Det er usikkerhet om blant annet kapitalbehov knyttet til restruktureringen. Det foreslås derfor at utbyttet fra NSB AS ikke økes utover nivået i Saldert budsjett 2016 på 595 mill. kroner.

2.12 Klima- og miljødepartementet

Kap. 1400 Klima- og miljødepartementet

Post 71 Internasjonale organisasjoner

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1400, post 71, med 20,2 mill. kroner for å dekke Norges deltakelse i EUs kjemikaliebyrå (ECHA). Byråets aktiviteter har i hovedsak vært gebyrfinansiert i perioden 2011–2015. Fra og med 2016 vil byråets aktiviteter avhenge av tilskudd fra EU/EFTA. Som EØS-medlem er Norge forpliktet til å betale på lik linje med land i EU.

Kap. 1420 Miljødirektoratet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1420, post 01 med 1 mill. kroner, mot tilsvarende reduksjon under kap. 1420, post 37. Midlene skal benyttes til en prosjektlederstilling for arbeidet med skogplanting.

Det foreslås videre å øke bevilgningen med 3 mill. kroner grunnet forventet merinntekt under kap. 4420, post 01. Det foreslås samtidig å endre en merinntektsfullmakt knyttet til kap. 4420, post 01 slik at bevilgningen på kap. 1420, post 01, kan overskrides ved merinntekter istedenfor kap. 1420, post 23, jf. forslag til romertallsvedtak. Utgiftene forbundet med merinntektene føres i dag primært på kap. 1420, post 01.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen under kap. 1420, post 01 med 4 mill. kroner.

Post 21 Spesielle driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1420, post 21 med 2,2 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1420, post 82. Midlene skal benyttes til gjennomføring av den internasjonale Trondheimskonferansen om biologisk mangfold.

Videre foreslås det å øke bevilgningen under kap. 1420, post 21 med 7 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1420, post 82. Midlene benyttes til statlig arbeid med truede arter og naturtyper, og bør føres på post 21.

Totalt foreslås posten økt med 9,2 mill. kroner.

Post 22 Statlige vannmiljøtiltak

Det foreslås å øke bevilgningen med 7,5 mill. kroner på kap. 1420, post 22 til bruk på kalkingstiltak som staten selv iverksetter, mot en tilsvarende reduksjon under kap. 1420, post 70. Det har ikke kommet inn nok søknader om tilskudd til kalkingstiltak under kap. 1420, post 70 til at hele bevilgningen kan benyttes.

Videre foreslås posten økt med 6,2 mill. kroner ettersom for høyt beløp ble trukket ut fra posten ved innføringen av ordningen med nettoføring av merverdiavgift i staten.

Samlet sett foreslås posten økt med 13,7 mill. kroner.

Det foreslås i tillegg å øke bestillingsfullmakten knyttet til posten med 21,5 mill. kroner til 40,5 mill. kroner som følge av at ferdigstillingen av genbanken for laksefiskbestander i Hardangerfjorden er utsatt til 2017, jf. forslag til romertallsvedtak. Bevilgningen ble redusert med 21,5 mill. kroner i nysalderingen av 2015-budsjettet, samtidig som bestillingsfullmakten ble økt tilsvarende. Selve byggingen av genbanken starter ikke før høsten 2016, og dermed kommer ikke 21,5 mill. kroner til utbetaling før i 2017.

Post 32 Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1420, post 32 med 2,9 mill. kroner. På grunn av forsinkelser i ferdigstillingen av erstatningsoppgjør i 2015 for allerede vernede områder, ble ikke hele bevilgningen på posten benyttet i 2015. 2,9 mill. kroner i ubrukte midler ble ikke overført til 2016. Det er forventet at erstatningene kommer til utbetaling i 2016.

Post 34 Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1420, post 34 med 64 mill. kroner. Erstatningsoppgjør for områder vernet i 2015 er forsinket. Dette medførte at den samlede bevilgningen til formålet i 2015 ikke ble benyttet, og deler av forpliktelsene er ventet å komme til utbetaling i 2016. 68 mill. kroner i ubrukte midler ble ikke overført til 2016.

Videre foreslås det at tilsagnsfullmakten knyttet til kap. 1420, post 34 økes med 56 mill. kroner, fra 1 mill. kroner til 57 mill. kroner, for å ha dekning for utestående tilsagn, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 37 Skogplanting, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 1420, post 37 med 1 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1420, post 01 knyttet til arbeidet med skogplanting.

Post 69 Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke posten med 20 mill. kroner til opprydding i Stavanger havn. Tiltaket er ettårig, kan iverksettes raskt og er ventet å ha en sysselsettingseffekt i Stavangerområdet.

Videre foreslås det at tilsagnsfullmakten knyttet til posten økes med 6 mill. kroner, fra 151,7 mill. kroner til 157,7 mill. kroner, for å ha dekning for utestående tilsagn i forbindelse med opprydding i Sandefjord, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 70 Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen med 7,5 mill. kroner fordi det ikke har kommet inn nok søknader om tilskudd til kalkingstiltak under kap. 1420, post 70 til at hele bevilgningen kan benyttes. Det foreslås at midlene omdisponeres til kap. 1420, post 22, til bruk på kalkingstiltak som staten selv iverksetter.

Post 71 Marin forsøpling, kan overføres

Det foreslås at posten tilføyes stikkordet «kan overføres» fordi utbetalingstidspunktet for noen av prosjektene det gis tilskudd til er usikker, jf. forslag til romertallsvedtak.

Post 82 Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under post 21

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 1420, post 82 med 2,2 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1420, post 21. Midlene skal benyttes til gjennomføring av den internasjonale Trondheimskonferansen om biologisk mangfold.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen under posten med 7 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1420, post 21. Midlene benyttes til statlig arbeid med truede arter og naturtyper, og bør føres på post 21.

Samlet foreslås posten redusert med 9,2 mill. kroner.

Kap. 4420 Miljødirektoratet

Post 01 Oppdrag og andre diverse inntekter

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 4420, post 01 med 3 mill. kroner grunnet forventet merinntekt, jf. kap. 1420, post 01. Det foreslås videre å endre en merinntektsfullmakt knyttet til kap. 4420, post 01 slik at bevilgningen på kap. 1420, post 01 kan overskrides ved merinntekter istedenfor kap. 1420, post 23, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1422 Miljøvennlig skipsfart

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 60 og 70

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Det foreslås samlet å øke bevilgningene under kap. 1422 med 65 mill. kroner til klima- og miljøvennlig skipsfart. Formålet med bevilgningene er å stimulere til bygging av klima- og miljøvennlige skip i innenriks transport og spesielt utvikling og innføring av lav- og nullutslippsteknologi. Forslaget er en oppfølging av Regjeringens klimapolitikk hvor miljøvennlig skipsfart er et prioritert innsatsområde, og Regjeringens arbeid med å stimulere til grønn konkurransekraft. Kap. 1422, post 21 foreslås økt med 4 mill. kroner til ekstern bistand knyttet til utforming av ordningene. Ettersom ordningene er under utvikling og det er noe usikkerhet knyttet til bevilgningsbehovet under de ulike postene, foreslås stikkordet «kan nyttes under» gjensidig tilført post 21, 60 og 70.

Post 60 (Ny) Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, kan nyttes under postene 21 og 70

Det foreslås å bevilge 20 mill. kroner til fylkeskommuner og kommuners arbeid med utvikling og innføring av lav- og nullutslippsteknologi i fergesektoren og i andre rutegående samband. Formålet med ordningen er å stimulere til økt bruk av klima- og miljøvennlige skip. Ordningen er under utvikling.

Post 70 (Ny) Tilskudd til private, kan nyttes under postene 21 og 60

Det foreslås å bevilge 41 mill. kroner til utvikling og innføring av lav- og nullutslippsteknologi i innenriks skipsfart. Ordningen skal i første rekke rettes mot aktører innenfor maritim næring, slik som rederier, verft og utstyrsleverandører. Formålet med ordningen er å stimulere til bygging av klima- og miljøvennlige skip. Ordningen er under utvikling.

Kap. 1429 Riksantikvaren

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1429, post 01 med 1,7 mill. kroner for å dekke uforutsette driftsutgifter, mot en tilsvarende samlet reduksjon under kap. 1429, post 71, 72 og 74.

Post 71 Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 1429, post 71 med 1 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1429, post 01.

Post 72 Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 1429, post 72 med 0,4 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1429, post 01.

Post 73 Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1429, post 73 med 5 mill. kroner til brannsikring av stavkirker.

Post 74 Tilskudd til fartøyvern, kan overføres

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 1429, post 74 med 0,3 mill. kroner, mot en tilsvarende økning under kap. 1429, post 01.

Kap. 1471 Norsk Polarinstitutt

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

Det foreslås å øke bevilgningen under kap. 1471, post 21 med 2 mill. kroner for å dekke tap av utstyr som følge av ekstremvær på forskningsstasjonen Troll i Antarktis.

Kap. 1481 Klimakvoter

Post 22 Kvotekjøp, generell ordning, kan overføres

På grunnlag av Stortingets behandling av Prop. 20 S (2015–2016) Endringer i statsbudsjettet 2015 under Klima- og miljødepartementet, ble det åpnet for at Norge i 2015 kunne gi tilsagn om 25 mill. USD til Verdensbankens nye fond, Transformative Carbon Asset Facility (TCAF). Fullmakten ble gitt ved at henvisningene til Kyotomekanismene utgikk fra fullmakten for kvotekjøp. Fullmakten ble imidlertid ikke utnyttet i 2015, og det foreslås derfor tilsvarende endring for 2016.

TCAF skal levere målbare resultater i form av kvoter som bidragsytere eventuelt kan bruke til å oppfylle forpliktelser under den nye klimaavtalen for perioden etter 2020. Norge har et potensielt behov for klimakvoter etter 2020. Dersom en løsning om felles oppfyllelse med EU ikke fører fram, vil målet om minst 40 pst. utslippsreduksjon i 2030 sammenlignet med 1990 være Norges forpliktelse. Målet er betinget av tilgang på fleksible mekanismer under Parisavtalen og en godskriving av vår deltakelse i EUs kvotesystem som bidrag til å oppfylle forpliktelsen.

Fullmakten for 2016 har en henvisning til «Kyotomekanismene». De fleksible mekanismene under Parisavtalen er ikke knyttet til Kyotoavtalen. Det foreslås derfor å endre fullmakten ved å ta ut henvisningen til «Kyotomekanismene», jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak

Post 73 Klima- og skogsatsingen, kan overføres

Utbetalinger til Karbonfondet under Verdensbanken

Klima- og skogsatsingen betaler for verifiserte utslippsreduksjoner fra avskoging bl.a. gjennom å bidra til multilaterale fond. Ved Stortingets behandling av Prop. 20 S (2015–2016) Endringer i statsbudsjettet 2015 under Klima- og miljødepartementet ble det gitt fullmakt til å utbetale midler til Forest Carbon Partnership Facility Carbon Fund, administrert av Verdensbanken. Det norske bidraget er begrenset oppad til 1,1 mrd. kroner, hvorav 510 mill. kroner ble utbetalt i 2015. Ved utbetaling til Verdensbankens Karbonfond er det nødvendig med unntak fra Stortingets vedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger. Det er behov for en tilsvarende fullmakt i 2016 som i 2015 for å kunne utbetale resterende midler til Verdensbanken, jf. forslag til romertallsvedtak. Størrelsen på utbetalingen vil avhenge av framdrift og behov i fondet, samt framdrift i de andre prosjektene Klima- og skogsatsingen finansierer.

Kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak

Post 73 Klima- og skogsatsingen, kan overføres

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Klima- og skogsatsingen har som mål å utvikle samarbeidet med privat sektor for å bidra til bærekraftig og avskogingsfri råvareproduksjon (jf. Prop. 1 S (2015–2016) for Klima- og miljødepartementet). For å nå satsingens mål om utslippsreduksjoner fra tropisk skog samtidig som etterspørselen etter mat, fôr, fiber og energi øker, må offentlig sektor søke å tilrettelegge for at produksjonen av slike varer skjer på en bærekraftig og avskogingsfri måte.

Én hindring for private investeringer i bærekraftig og avskogingsfri råvareproduksjon er at risikoen i slike investeringer vurderes å være for høy. Offentlig sektor kan bidra til å redusere risiko i produksjon av slike råvarer. Klima- og skogsatsingen gjør allerede dette bl.a. gjennom bilaterale samarbeid der skogland forplikter seg til å etablere og implementere strategier og forvaltningsregimer for å hindre avskoging. Utprøving av nye, mer bærekraftige forretningsmodeller, til dels under krevende politiske og forretningsmessige forhold, vil likevel kunne vurderes som så risikofylt at investeringer uteblir. I tråd med kriteriene for kap. 1482, post 73 vil det kunne utbetales tilskudd til private aktører for å direkte redusere investors risiko knyttet til investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon, jf. Prop. 20 S (2015–2016) Endringer i statsbudsjettet 2015 under Klima- og miljødepartementet. Utbetalinger til slike prosjekter vil utgjøre en liten del av klima- og skogsatsingens portefølje og prosjektene skal evalueres underveis. Det kan være et skjønnsspørsmål hva som anses som tidspunktet for behov for tilskudd ved slike utbetalinger. Det kan derfor i enkelte tilfeller være nødvendig med unntak fra Stortingets vedtak av 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger, jf. forslag til romertallsvedtak.

Kap. 4481 Salg av klimakvoter

Post 01 Salgsinntekter

Det foreslås å redusere bevilgningen under kap. 4481, post 01 med 427,6 mill. kroner som følge av oppdaterte anslag for salgsinntekter. Nedgangen skyldes i hovedsak lavere kvotepris.

Andre saker

Oppfølging av anmodningsvedtak – Handlingsplan om miljøgifter

Ved behandlingen av innstilling fra energi- og miljøkomiteen (Innst. 146 S (2014–2015), jf. Dok. 8:87 S (2013–2014) og Dok. 8:104 S (2013–2014), fattet Stortinget 3. februar 2015 vedtak nr. 382:

«Stortinget ber regjeringen utarbeide en handlingsplan for en giftfri hverdag. Handlingsplanen må inkludere tiltak mot miljøgifter både nasjonalt og internasjonalt, tiltak for økt tilsyn og kontroll, forbrukerinformasjon og bransjedialog.»

Regjeringen la 15. desember 2015 frem handlingsplanen «Et miljø uten miljøgifter – Handlingsplan for å stanse utslipp av miljøgifter».

Norge har et nasjonalt mål om at «utslipp og bruk av miljøgifter kontinuerlig skal reduseres i den hensikt å stanse utslippene innen 2020». De prioriterte miljøgiftene som omfattes av 2020-målet – prioritetslisten – omfatter nå over 30 stoffer eller stoffgrupper som til sammen representerer over 350 enkeltstoffer. Handlingsplanen danner rammen for myndighetenes videre arbeid frem mot 2020-målet for miljøgifter og redegjør for de viktigste prioriteringene i arbeidet med miljøgifter framover.

Handlingsplanen omfatter forskning og overvåking, arbeidet med felleseuropeisk og global regulering av miljøgifter, og regulering av nasjonale utslipp. Den omfatter videre miljøgifter i produkter, og næringslivets og forbrukernes rolle, inkludert omtale av forbrukerinformasjon og muligheter for videre bransjedialog. Mulige tiltak for å få mindre miljøgifter fra avfall blir også redegjort for. En viktig del av handlingsplanen er videre omtalen av tilsyn og kontroll med at regelverket om miljøgifter overholdes. Tilsyn og kontroll av miljøgifter i forbrukerprodukter er høyt prioritert, og arbeidet er ytterligere forsterket i 2016.

Regulering av miljøgifter og innholdsdeklarasjon for produkter

Ved behandlingen av innstilling fra energi- og miljøkomiteen (Innst. 146 S (2014–2015), jf. Dok. 8:87 S (2013–2014) og Dok. 8:104 S (2013–2014), fattet Stortinget 3. februar 2015 vedtak nr. 383:

«Stortinget ber regjeringen arbeide for raskest mulig internasjonal regulering og forbud mot de farligste ikke-regulerte giftstoffene i produkter tilgjengelig i Norge, basert på oppdaterte faglige anbefalinger fra Miljødirektoratet. I tillegg bes regjeringen om å arbeide internasjonalt for at alle produkter som inneholder skadelige kjemikalier, skal ha en innholdsdeklarasjon som viser hvilke stoffer og mengden av disse som produktene inneholder.»

I Meld. St. 15 (2015–2016) Anmodnings- og utredningsvedtak i stortingssesjonen 2014–2015, står det at «Regjeringen vil redegjøre for oppfølging av vedtaket i RNB 2016». Regjeringen legger imidlertid opp til at Klima- og miljødepartementet kommer tilbake med en grundig redegjørelse i statsbudsjettet for 2017.

Overføring av nasjonalt pilegrimssenter til Kulturdepartementet

Nasjonalt pilegrimssenter (NPS) er del av den statlige pilegrimssatsingen. Senteret er lokalisert i Trondheim og har fire ansatte. NPS er organisatorisk tilknyttet Riksantikvaren og i hovedsak finansiert med midler fra Nærings- og fiskeridepartementet, Klima- og miljødepartementet og Kulturdepartementet. NPS forvalter i tillegg et driftstilskudd til fem regionale pilegrimssentre langs pilegrimsleden til Nidaros.

Det foreslås at virksomheten og finansieringen av NPS overføres til Kulturdepartementet ved Nidaros domkirkes restaureringsarbeider (NDR) fra 1. juli 2016. Endringen er tatt hensyn til ved oppnevning av nytt styre for NDR fra 2016.

Overføring av budsjettmidlene fra de andre departementene til Kulturdepartementet vil bli foreslått i statsbudsjettet for 2017.

Utsatt endring i personavgiften for laksefiske med garnredskaper i sjøen

I Prop. 1 S (2015–2016) for Klima- og miljødepartementet ble det redegjort for at personavgiften for laksefiske med garnredskaper i sjøen blir erstattet med en avgift per redskap fra og med 2016. I ettertid har Sametinget bedt om en konsultasjon om denne endringen, og Klima- og miljødepartementet har i lys av dette kommet til at avgiftsomleggingen bør utsettes. Dette innebærer at innretningen og nivået på avgiften for 2015 videreføres i 2016. Personavgiften for fiske med faststående redskap i sjøen med sesongstart før 1. juli får således en årsavgift på 616 kroner, mens satsen for de som har fiskestart etter 1. juli blir 374 kroner. Sjølaksefiskerne er gjennom Miljødirektoratet allerede orientert om at avgiftsomleggingen er utsatt og at innretningen og nivået på avgiften fra 2015 videreføres i 2016.

Utsettelsen forventes ikke å få konsekvenser for budsjetterte inntekter til Statens fiskefond, og det foreslås derfor heller ingen endringer i vedtatte bevilgninger tilknyttet fondet.

2.13 Finansdepartementet

Kap. 20 Statsministerens kontor

Post 01 Driftsutgifter

Fra 1. mai 2016 ble biltjenestene i Utenriksdepartementet og Forsvarsdepartementet innlemmet i Regjeringens biltjeneste. Lønnsutgifter til biltjenesten føres på kap. 20 Statsministerens kontor, mens øvrige utgifter føres på kap. 21 Statsrådet. Økt utgiftsbehov på kap. 20 og kap. 21 dekkes ved tilsvarende reduksjoner på kap. 100 Utenriksdepartementet, post 01 og kap. 1700 Forsvarsdepartementet, post 01.

Det foreslås at bevilgningen på kap. 20, post 01 økes med 3,3 mill. kroner.

Kap. 21 Statsrådet

Post 01 Driftsutgifter

Endringer i Regjeringens biltjeneste øker utgiftsbehovet på kap. 21, post 01 med 1,1 mill. kroner.

I statsråd 16. desember 2015 ble det gjort endringer blant Regjeringens medlemmer og øvrig politisk ledelse. Som følge av endringene skal det utbetales lønn til fire flere politikere enn lagt til grunn i saldert budsjett. Dette gir en merutgift på 4,2 mill. kroner.

Endringene blant Regjeringens medlemmer og øvrig politisk ledelse ga også engangsutgifter på 3 mill. kroner. Utgiftene er knyttet til fratredelsesytelser for avgåtte politikere og installering og demontering av sikkerhetsutstyr.

Samlet foreslås det å øke bevilgningen på kap. 21, post 01 med 8,3 mill. kroner.

Kap. 24 Regjeringsadvokaten

Post 01 Driftsutgifter

I Prop. 34 S (2015–2016) Ny saldering av statsbudsjettet 2015, ble det opplyst om et behov for tilleggslokaler for å gi plass til bemanningsøkning ved Regjeringsadvokatembetet. Ved behandlingen av proposisjonen, jf. Innst. 150 S (2015–2016), ble det gitt fullmakt til å inngå leiekontrakt for tilleggslokaler. I Saldert budsjett 2016 er det ikke tatt høyde for utgifter til større lokaler. Det ble i stedet varslet at Regjeringen ville komme tilbake til Stortinget med forslag om bevilgningsøkning når utgiftene til tilleggslokaler er utredet nærmere.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 24, post 01, med 16,5 mill. kroner. Av dette gjelder 1,7 mill. kroner husleie, 7 mill. kroner kostnader til ombygging mv., 6,9 mill. kroner lønn til nyansatte og 0,9 mill. kroner andre driftskostnader.

Kap. 3024 Regjeringsadvokaten

Post 01 Erstatning for utgifter i rettssaker

Inntekter fra tilkjente saksomkostninger i sivile saker med Regjeringsadvokaten som prosessfullmektig føres på kap. 3024, post 01. Det er usikkert hva de samlede inntektene på posten vil bli. I 2014 og 2015 ble det regnskapsført hhv. 16,2 mill. kroner og 21,9 mill. kroner. På denne bakgrunn foreslås bevilgningen for 2016 økt med 3,2 mill. kroner fra 14,8 mill. kroner, til 18 mill. kroner.

Kap. 41 Stortinget

Stortingets presidentskap har formidlet følgende bevilgningsendringer på kap. 41 Stortinget:

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 3 mill. kroner for å dekke merbehov på post 73 og post 74. Det vises til omtale nedenfor.

Post 73 Kontingenter, internasjonale delegasjoner

Som følge av økt kontingentbidrag til Nordisk råd og andre internasjonale delegasjoner, samt en svakere norsk krone, foreslås det at bevilgningen på post 73 økes med 1,5 mill. kroner.

Post 74 Reisetilskudd til skoler

Skoleklasser som skal besøke «MiniTinget» eller «2050 – Valget er ditt» har siden 1.1.2014 kunnet søke om reisestøtte hvis de har lang reisevei. Det har siden vært en økning i antall søkere til støtteordningen. Det foreslås derfor at bevilgningen på posten økes med 1,5 mill. kroner.

Kap. 3041 Stortinget

Stortingets presidentskap har formidlet følgende bevilgningsendringer på kap. 3041 Stortinget:

Post 01 Salgsinntekter

På bakgrunn av økte salgsinntekter i Stortingets kafeteriaer i 2015 foreslås det at bevilgningen for 2016 økes med 0,7 mill. kroner.

Post 03 Leieinntekter

Stortingets eiendom i Parkveien 17 i Oslo har vært leid ut de siste årene. På grunn av større oppussingsarbeider har leietaker sagt opp avtalen. Det foreslås derfor at bevilgningen reduseres med 0,7 mill. kroner.

Kap. 1600 Finansdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Norge er forpliktet til å etablere et register for offentlig støtte innen 1. juli 2016. Det legges opp til at utgiftene i 2016 skal deles mellom Finansdepartementet, Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Olje- og energidepartementet, Kunnskapsdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet. For å dekke Finansdepartementets andel av utgiftene foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1600, post 01 med 2,8 mill. kroner, mot tilsvarende økning under l kap. 904 Brønnøysundregistrene, post 21 Spesielle driftsutgifter. Det vises til nærmere omtale om saken under Nærings- og fiskeridepartementet kap. 904, post 21.

Post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres

På grunn av blant annet lavere utredningsbehov enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016 foreslås bevilgningen på post 21 redusert med 5,1 mill. kroner. Reduksjonen motsvares av forslag om bevilgningsøkninger under kap. 1602 Finanstilsynet, post 01 (2 mill. kroner) og kap. 1610 Tolletaten, post 01 (3,1 mill. kroner). Det vises til omtalen under disse kapitlene.

Kap. 1602 Finanstilsynet

Post 01 Driftsutgifter

Finanstilsynet betaler bidrag til elleve internasjonale organisasjoner, der nivået på bidragene er fastsatt i utenlandsk valuta. Valutakursutviklingen gjør at utgiftene til bidragene øker målt i norske kroner.

Utgiftene til klagenemnda for revisor- og regnskapsførersaker betales av Finanstilsynet. I 2016 forventes det nå høyere utgifter til klagenemda enn lagt til grunn i saldert budsjett.

Samlet foreslås det at bevilgningen på kap. 1602, post 01 økes med 2 mill. kroner.

Kap. 1605 Direktoratet for økonomistyring

Post 01 Driftsutgifter

DFØ overtok 1. mars 2016 ansvaret for forvaltningen av utredningsinstruksen fra Kommunal og moderniseringsdepartementet. Dette gir økte utgifter på 0,4 mill. kroner som motsvares av tilsvarende reduksjon på kap. 500 Kommunal- og moderniseringsdepartementet, post 01. De resterende 30,1 mill. er knyttet til en tilsvarende inntektsøkning, jf. omtalen under kap. 4605, post 01 nedenfor.

Samlet foreslås bevilgningen på kap. 1605, post 01 økt med 30,5 mill. kroner.

Kap. 4605 Direktoratet for økonomistyring

Post 01 Økonomitjenester

Det meste av inntektene på kap. 4605, post 01 gjelder DFØs viderefakturering av utgifter i forbindelse med elektronisk fakturabehandling, programvarevedlikehold og teknisk drift av lønnssystemer. Et økende antall kunder overflyttes fra en ordning med belastningsfullmakt for DFØ til fakturering fra DFØ. Dette vil øke inntektene og medfører en tilsvarende økning av utgiftene på kap. 1605, post 01.

Det foreslås derfor at bevilgningen på kap. 4605, post 01, økes med 30,1 mill. kroner.

Inntektsøkningen er midlertidig og begrenset til 2016. Det legges opp til at DFØ fra og med 2017 vil motta rammeoverføringer fra de aktuelle departementene.

Kap. 1610 Tolletaten

Post 01 Driftsutgifter

Fra 1. januar 2017 skal innførselsmerverdiavgift for alle registrerte merverdiavgiftspliktige innberettes og betales i det innenlandske merverdiavgiftssystemet under Skatteetaten. Beregningsgrunnlaget for avgiften skal fortsatt oppgis i tolldeklarasjonen.

Omleggingen fra dagens ordning der avgiften betales ved innførsel eller kort tid etter forutsetter systemutvikling og ny IT-infrastruktur i Tolletaten. De samlede kostnadene er beregnet til om lag 15 mill. kroner. Behovet for 2016 er 10 mill. kroner, mens 5 mill. kroner ble gitt som en tilleggsbevilgning for 2015 ved behandlingen av Prop. 119 S (2014–2015) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2015.

Det foreslås å øke bevilgningen på kap. 1610, post 01 med 10 mill. kroner. Utgiftsøkningen foreslås dekket inn gjennom tilsvarende utgiftsreduksjoner, jf. forslag om bevilgningsreduksjoner på kap. 1600 Finansdepartementet, post 21 (3,1 mill. kroner) og kap. 1618 Skatteetaten, post 22 (6,7 mill. kroner) og post 70 (0,2 mill. kroner).

Kap. 1618 Skatteetaten.

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 11 mill. kroner knyttet til en tilsvarende inntektsreduksjon på kap. 4618, post 03. Det vises til omtalen under kap. 4618, post 03.

Post 22 Større IT-prosjekter, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med totalt 62,4 mill. kroner. Reduksjonen gjelder flere prosjekter:

EDAG-prosjektet

Prosjektet Elektronisk dialog med arbeidsgivere (EDAG-prosjektet) som ledet frem til a-meldingen, ble formelt avsluttet i 2015. Det gjenstår likevel en del avsluttende aktiviteter i 2016 innenfor rammen av prosjektformålet. På bakgrunn av lavere behov i 2016 enn tidligere antatt foreslås det å redusere utgiftene med 14 mill. kroner. En ytterligere reduksjon vil bli vurdert ifm. nysalderingen av statsbudsjettet for 2016.

MAG-prosjektet

Prosjektet for modernisering av grunnlagsdata (MAG-prosjektet) avsluttes våren 2016. På bakgrunn av lavere behov i 2016 enn tidligere antatt reduseres utgiftene på post 22 med 15 mill. kroner nå. En ytterligere reduksjon vil bli vurdert ifm. nysalderingen.

SAFIR-prosjektet

I bevilgningen til nytt system for avgiftsforvaltning (SAFIR-prosjektet) ligger det inne en avsetning til uforutsette forhold, som det ikke vil være behov for i 2016. Dette reduserer utgiftene på posten med 8,2 mill. kroner.

SOFUS-prosjektet

I bevilgningen til modernisering av systemene for forskuddsutskriving og skatteberegning (SOFUS-prosjektet) ligger det inne en avsetning til uforutsette forhold, som det ikke vil være behov for i 2016. Dette reduserer utgiftene på posten med 17 mill. kroner

Innloggingsløsning skattelister

Ved innføringen av ny ordning for offentliggjøring av skattelister ble det bevilget 10,5 mill. kroner til utvikling av en innloggingsløsning. Det vises til omtale i Prop. 120 S (2010–2011) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2011. Det er tidligere lag til grunn at 1,5 mill. kroner til prosjektet ville bli benyttet i 2016. Det viser seg ikke å være behov for dette i 2016, og dette reduserer bevilgningsbehovet på posten med tilsvarende beløp.

Mindre utviklingstiltak

Det er gjennomført mindre utviklingstiltak der utgiftene er blitt lavere enn forventet. Dette reduserer utgiftene på posten med 6,7 mill. kroner.

Post 70 Tilskudd

Skatteetaten gir tilskudd til Norsk senter for skatteforskning ved Norges Handelshøgskole. Avtalt tilskudd er 3 mill. kroner, men bevilgningen er på 3,2 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 0,2 mill. kroner.

Kap. 4618 Skatteetaten

Post 01 Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

På kap. 4618 Skatteetaten har det etter hvert skjedd en forskyvning av inntekter fra post 01 Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr til post 05 Gebyr for utleggsforretninger på grunn av økt bruk av særnamsmannskompetansen. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 3 mill. kroner, mens bevilgningen på post 05 foreslås økt tilsvarende.

Post 03 Andre inntekter

På kap. 4618, post 03 Andre inntekter, føres diverse inntekter og refusjoner fra andre statsorganer. Inntektene fra trykningsoppdrag og portorefusjoner har de siste årene falt. Reduksjonen antas varig. Inntektsnivået i 2015 (36,2 mill. kroner) anses som mer realistisk enn bevilgningen i Saldert budsjett 2016 på 46,3 mill. kroner. Bevilgningen foreslås derfor redusert med 11 mill. kroner, til 35,3 mill. kroner. Inntektsreduksjonen følges av en tilsvarende utgiftsreduksjon på kap. 1618, post 01.

Post 05 Gebyr for utleggsforretninger

Bevilgningen foreslås økt med 3 mill. kroner. Det vises til omtale under post 01.

Post 89 Overtredelsesgebyr

På post 89 føres inntekter fra gebyrer som ilegges arbeidsgivere som ikke kan legge frem oppdatert personalliste. Gebyrordningen ble innført fra og med 2014. På grunn av kort erfaring med ordningen er det usikkerhet om hvor store inntekter som bør forventer. Ettersom de regnskapsførte inntektene på posten i 2015 var på 13,7 mill. kroner, foreslås bevilgningen på posten økt med 8,6 mill. kroner, fra 4,4 mill. kronertil 13 mill. kroner.

Kap. 2309 Tilfeldige utgifter

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen på kap. 2309, post 01 er motpost til tilleggsbevilgninger til blant annet forhandlinger hvor staten er part, herunder lønnsoppgjøret for statsansatte, takstoppgjøret for privatpraktiserende leger, fysioterapeuter og psykologer og regulering av godtgjørelsen til vernepliktige, og til uforutsette utgifter.

Bevilgningsbehovet til inntektsoppgjør mv. er usikkert og avhenger av utfallet av lønnsforhandlingene. I lys av at lønnsvekstanslaget for 2016 nå er lavere enn lagt til grunn i Saldert budsjett 2016, foreslås bevilgningen på kap. 2309, post 01 redusert med 225 mill. kroner.

Kap. 4620 Statistisk sentralbyrå

Post 02 Oppdragsinntekter

På kap. 1620 Statistisk sentralbyrå, post 21 Spesielle driftsutgifter, og kap. 4620 Statistisk sentralbyrå, post 02 Oppdragsinntekter, budsjetteres brukerfinansierte oppdrag. Utgifter og inntekter budsjetteres likt. Fordi merverdiavgift på utgifter til slike oppdrag belastes kap. 1633 Nettoordning, statlig betalt merverdiavgift, post 01, budsjetteres inntektsposten likevel høyere enn inntektsposten. Anslått merverdiavgiftsbetaling utgjør differansen.

Budsjettert forskjell for 2016 på nærmere 3,3 mill. kroner ble anslått på grunnlag av regnskapstall for 2014. På bakgrunn av regnskapstall for 2015 forventes inntektene fra merverdiavgiftsbetaling å bli 6,9 mill. kroner.

Det foreslås på denne bakgrunn at inntektsbevilgningen økes med 3,6 mill. kroner.

Kap. 5309 Tilfeldige inntekter

Post 29 Ymse

På dette kapitlet inntektsføres uforutsette inntekter det ikke er naturlig å føre under andre kapitler. I Saldert budsjett 2016 er det på kap. 5309, post 29 bevilget 150 mill. kroner. Blant annet i lys av regnskapsførte inntekter i første kvartal 2016 foreslås bevilgningen økt med 100 mill. kroner, til 250 mill. kroner.

Kap. 5351 Overføring fra Norges Bank

Post 85 Overføring

Ifølge retningslinjer for Norges Banks årsoppgjørsdisposisjoner skal eventuelt overskudd avsettes til bankens kursreguleringsfond inntil fondet utgjør en viss størrelse av bankens innenlandske og utenlandske aktiva som innebærer en kursrisiko for banken. Et eventuelt overskudd etter avsetninger til kursreguleringsfondet settes i et overføringsfond. Ifølge retningslinjene skal det ved hvert årsoppgjør foretas en overføring fra overføringsfondet til statskassen med et beløp svarende til en tredel av innestående midler i overføringsfondet.

I Norges Banks årsmelding for 2015, fremlagt 9. mars 2016, er overføringen fastsatt til 26 588,8 mill. kroner. I Saldert budsjett 2016 er overføringen anslått til 14 800 mill. kroner. Det foreslås derfor at bevilgningen på kap. 5351 Overføring fra Norges Bank, post 85 Overføring økes med 11 788,8 mill. kroner.

Kap. 5491 Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift

Post 30 Avskrivninger

På denne posten inntektsføres summen av avskrivninger på statens kapital som bevilges på underpost 3 i statens forretningsdrift (kap. 2445–2490). På bakgrunn av endringer på disse underpostene foreslås bevilgningen på kap. 5491, post 30 redusert med 3,1 mill. kroner.

Kap. 5501 Skatter på formue og inntekt

Post 70 Trinnskatt, formuesskatt mv.

Det vises til forslag om at trinnskattens trinn 1 og 2 skal inngå ved beregning av skatt etter skattebegrensningsregelen. Se omtale i kapittel 8 i Prop. 121 LS (2015–2016) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 7 mill. kroner.

Kap. 5561 Flypassasjeravgift

Post 70 Flypassasjeravgift

Det vises til beslutningen om å utsette innføring av flypassasjeravgiften til 1. juni 2016. Se omtale i kapittel 5 i Prop. 121 LS (2015–2016) Endringar i skatte-, avgifts- og tollovgivinga. Bevilgningen foreslås på denne bakgrunn redusert med 260 mill. kroner.

Kap. 5603 Renter av statens kapital i statens forretningsdrift

Post 80 Renter av statens faste kapital

På denne posten inntektsføres summen av renter av statens kapital som bevilges på underpost 4 i statens forretningsdrift (kap. 2445–2490). På bakgrunn av endringer på disse underpostene foreslås bevilgningen på kap. 5603, post 80 redusert med 1,6 mill. kroner.

Andre saker

Anskaffelse av ny skanner til Tolletaten

Det er avsatt midler på kap. 1610 Tolletaten, post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold til tilpasninger av (daværende) Toll- og avgiftsetatens IT-systemer til nytt Autosys i Statens vegvesen. Autosys-prosjektet er betydelig forsinket. Deler av avsetningen ble derfor senere omdisponert til andre formål i etaten. Da ansvaret for bl.a. motorvognavgiftene nå er overført til Skatteetaten, vil gjenstående avsetning (om lag 4,8 mill. kroner) bli nyttet som delfinansiering av en ny CT-skanner. En slik skanner representerer den mest moderne teknologien for å avdekke smugling i post- og kurersendinger, og forventes å gi betydelig effekt i denne kontrollen.

IMFs låneordninger for lavinntektsland (PRGT) – Bilateralt lån

Norge inngikk i 2010 en bilateral avtale med Det internasjonale pengefondet (IMF) om å stille inntil 300 mill. SDR[2] i lån til disposisjon for IMFs spesielle ordninger for lavinntektsland (PRGT), jf. Prop. 83 S (2009–2010) og Innst. 242 S (2009–2010). IMFs administrasjon har anmodet Norge om å øke den bilaterale avtalen med 300–500 mill. SDR.

En økning i det norske lånet med 300 mill. SDR vil bety et samlet norsk lånebidrag til PRGT-ordningene på 600 mill. SDR. Låneordningen er utformet slik at tilbakebetalte midler ikke kan lånes ut på nytt. Avdragene på utlånene fra låneavtalen som ble inngått med IMF i 2010 er begynt å komme inn. Norges samlede utestående lån til PRGT vil dermed starte lavere enn lånerammen på 600 mill. SDR og deretter avta gradvis etter hvert som ytterligere avdrag kommer inn.

Den administrative oppfølgingen av låneavtaler med IMF skjer i hovedsak i Norges Bank. Avtalen om lån til IMFs spesielle ordninger for lavinntektsland er inngått med Staten v/Finansdepartementet som motpart. Norges Bank ivaretar Norges forpliktelser under avtalen med hjemmel i sentralbankloven § 25. Sikkerheten for långiverne i PRGT anses som svært god. PRGT har ikke hatt tap på sine utlån og har bare ett tilfelle av langvarig restanse.

Trekk under avtalen vil kreve omplassering av Norges Banks valutareserver. Kostnadene er knyttet til eventuelt merarbeid eller lavere avkastning som følge av dette. Norges Bank vurderer denne utvidelsen av låneavtalen som uproblematisk for forvaltningen av valutareservene. For en nærmere beskrivelse av Norges lån til IMF og IMFs virksomhet vises det til Finansmarkedsmeldingen 2015 (Meld. St. 29 (2015–2016)).

På denne bakgrunn foreslås det at det inngås en avtale med Det internasjonale valutafondet (IMF) om å stille lånemidler til disposisjon for IMFs låneordninger for lavinntektsland med en ramme på 300 mill. SDR, jf. forslag til romertallsvedtak.

2.14 Forsvarsdepartementet

Kap. 1700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 21 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsøkning, jf. omtale under kap. 4700, post 01. Forslagene gjelder brukerbetalinger og forvaltning av Nasjonalt begrenset nett samt husleie fra Statsministerens kontor.

Videre foreslås bevilgningen økt med 6,7 mill. kroner til sikringstiltak i forbindelse med at Statsministerens kontor flyttet inn i deler av Forsvarsdepartementets lokaler på Akershus festning. Beløpet foreslås omdisponert fra kap. 1710, post 01. Posten foreslås videre økt med 4,7 mill. kroner til drift av et beslutningsstøtte- og loggføringssystem. Bevilgningen til formålet har hittil vært gitt over Justis- og beredskapsdepartements budsjett. Forslaget om bevilgningsøkning motsvares av tilsvarende forslag om bevilgningsreduksjon på kap. 452, post 01 under Justis- og beredskapsdepartementet.

Videre foreslås det å øke bevilgningen med 0,7 mill. kroner til økte lønnsutgifter til stillinger i utlandet forbindelse med Særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1725, post 01.

Posten foreslås redusert med 6,4 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1760, post 01. Midlene dekker økte husleieutgifter for Militærhospitalet på Grev Wedels plass 1 i Oslo. Posten foreslås videre redusert med 1,5 mill. kroner som følge av at biltjenestene i Forsvarsdepartementet skal slås sammen med regjeringens biltjeneste. Forslaget om bevilgningsreduksjon motsvares av et tilsvarende forslag om bevilgningsøkning på kap. 20, post 01 og kap. 21, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 25,2 mill. kroner.

Kap. 4700 Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen foreslås økt med 14,6 mill. kroner til viderefakturering av husleie og andre driftsutgifter ved Forsvarsdepartementets lokaler på Akershus festning. I tillegg foreslås bevilgningen økt med 6,4 mill. kroner til brukerbetaling for tilkobling til Nasjonalt begrenset nett. Inntektene motsvares av tilsvarende utgifter på kap. 1700, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 21 mill. kroner.

Kap. 1710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsutgifter, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 6,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1700, post 01. Midlene forslås benyttet til sikringstiltak på Akershus festning som følge av at Statsministerens kontor flyttet inn i deler av Forsvarsdepartementets lokaler på Akershus festning. Bevilgningen foreslås videre redusert med 1,4 mill. kroner som følge av merbehov i forbindelse med flytting av Forsvarets materielltilsyn fra Forsvaret til Forsvarsdepartementet. I tillegg foreslås det å redusere bevilgningen med 0,7 mill. kroner på grunn av at Forsvarsdepartementets internrevisjon har overtatt driften av varslingskanalen i Forsvarsbygg. Begge reduksjonene motsvares av tilsvarende forslag om bevilgningsøkning på kap. 1719, post 01.

Det foreslås også å øke bevilgningen med 40 mill. kroner til et prosjekt i Forsvarsbygg om forhold rundt regjeringen og mulighet for effektiv krisehåndtering.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 31,2 mill. kroner.

Post 47 Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 100 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgningsreduksjon på kap. 1760, post 45. Økningen gjelder investeringer i eiendom, bygg og anlegg, som skal føres på kapittel 1710, post 47.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 3,4 mill. kroner blant annet som følge av oppdatert utgiftsanslag for dekning av merutgifter til The bilateral Marine Corps Prepositioning Program-Norway.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 96,6 mill. kroner.

Kap. 4710 Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

Post 47 Salg av eiendom

Bevilgningen foreslås økt med 300 mill. kroner som forventes innbetalt i 2016 i forbindelse med en tvistesak om fastsettelse av pris for avhending av areal ved Værnes til Avinor AS. Det foreslås også å øke bevilgningen med 20,1 mill. kroner som følge av økte inntekter fra avhending av boliger.

Bevilgningen foreslås redusert med 90 mill. kroner grunnet utsatte inntekter fra salg av eiendom og redusert med 30 mill. kroner knyttet til prosjekter der kostnaden ved avhendingen har vært større enn salgssummen, blant annet som følge av miljøopprydding eller rivning.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 200,1 mill. kroner.

Forslaget til bevilgningsøkning motsvares av forslag om bevilgningsøkninger på en rekke utgiftskapitler på Forsvarsdepartementets budsjett. Dette gjelder blant annet merutgifter til etablering av den nye etaten Forsvarsmateriell og innføring av felles integrerte forvaltningssystem på kap. 1760, post 45 (77,9 mill. kroner), implementering av det nye logistikksystemet i Forsvaret på kap. 1720, post 01 (35,0 mill. kroner) samt økte driftskostnader for forsvarsgrenene på kap. 1731, 1733 og 1734, post 01 (59,5 mill. kroner).

Kap. 1716 Forsvarets forskningsinstitutt

Post 51 Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

Bevilgningen foreslås redusert med 1,2 mill. kroner som følge av lavere investeringsbehov ved Forsvarets forskningsinstitutt enn tidligere antatt. Forslaget til bevilgningsreduksjon motsvares av et tilsvarende forslag til bevilgningsøkning på kap. 1760, post 45.

Kap. 1719 Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 9,8 mill. kroner. Av dette gjelder 3 mill. kroner oppussing av dampskipet Hestmanden, som motsvares av tilsvarende merinntekter, jf. omtale under kap. 4719, post 01. Videre gjelder 3 mill. kroner økte lønnsutgifter som følge av ny Særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten. Beløpet foreslås omdisponert fra kap. 1725, post 01. Bevilgningen foreslås også økt med 1,8 mill. kroner som følge av merbehov ved flytting av Forsvarets materielltilsyn fra Forsvaret til Forsvarsdepartementet.

Det foreslås å øke bevilgningen med 1 mill. kroner grunnet merbehov ifm. revisjon av sikkerhetsloven, og 0,8 mill. kroner knyttet til et årsverk i sentral strukturforvaltningsenhet i Forsvarsstaben. Økningene motsvares av en tilsvarende bevilgningsreduksjon på kap. 1719, post 43. Bevilgningen foreslås også økt med 0,7 mill. kroner som følge av at Forsvarsdepartementets internrevisjon har overtatt driften av varslingskanalen i Forsvarsbygg. Forslaget til bevilgningsøkning motsvares av et tilsvarende forslag til reduksjon på kap. 1710, post 01.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 0,5 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgningsøkning på kap. 1720, post 01 til prosjektstøtte til et av Forsvarets høgskoles forskningsprosjekter.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 9,8 mill. kroner.

Post 43 Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres

Bevilgningen foreslås redusert med 1 mill. kroner knyttet til revisjon av sikkerhetsloven og 0,8 mill. kroner knyttet til et årsverk i sentral strukturforvaltningsenhet i Forsvarsstaben. Beløpene foreslås omdisponert til kap. 1719, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,8 mill. kroner.

Post 78 Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter, kan overføres

Bevilgningen gjelder blant annet Norges bidrag til NATOs driftsbudsjetter. Som følge av valutaendringer har utgiftene til formålet blitt høyere enn tidligere ventet. Det foreslås derfor å øke bevilgningen på posten med 15 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 44.

Kap. 4719 Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 3 mill. kroner som følge av tilskudd fra Nærings- og fiskeridepartementet til oppussing av dampskipet Hestmanden. Den foreslåtte inntektsøkningen motsvares av tilsvarende forslag til bevilgningsøkning på kap. 1719, post 01.

Kap. 1720 Felles ledelse og kommandoapparat

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 46,2 mill. kroner mot en tilsvarende inntektsøkning, jf. omtale under kap. 4720, post 01. Forslaget til bevilgningsøkning gjelder blant annet levekostnader som strøm, mat, bolig og andre kostnader til allierte styrker som påføres Forsvaret under fellesøvelsene.

Videre foreslås det å øke bevilgningen på posten med 35 mill. kroner til merutgifter ved innføring av nytt logistikksystem i Forsvaret, samt 7,5 mill. kroner til merutgifter til omorganisering av HR-arbeid i Forsvaret. Bevilgningsforslaget motsvares av forslag til inntektsøkninger på kap. 4710, post 47.

Oppgaven til lokal koordineringsmyndighet er å støtte avdelinger med tjenester innenfor vakt og sikring, velferd, forpleining, transport, grafiske tjenester, bolig og idrett. Ved opprettelsen av den nye etaten Forsvarsmateriell (FMA) var det tiltenkt at oppgaven som lokal koordineringsmyndighet skulle tilfalle etaten. Etter en ny vurdering av hvilke oppgaver FMA er best egnet til å løse ble det besluttet at FMA ikke skal ta over denne oppgaven likevel, men at den beholdes av Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO) på kap. 1740, post 01 og Cyberforsvaret (CYFOR) på kap. 1720, post 01. Bevilgningen på kap. 1720, post 01 foreslås derfor økt med 15,3 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgningsreduksjon på kap. 1760, post 01. Det vises også til omtale under kap. 1740, post 01 og kap. 1760, post 01. Videre foreslås det å øke bevilgningen på posten med 6,2 mill. kroner til overføring av IKT-midler og årsverk fra Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO) til Forsvarets hovedkvarter. Bakgrunnen for overføringen er et større ressursbehov hos Forsvarets hovedkvarter enn det som er lagt til grunn i Saldert budsjett. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1740, post 01.

I 2015 ble det installert en ny alarmsentral på Haakonsvern. Bevilgningen foreslås økt med 1,2 mill. kroner til drift av alarmsentralen på Haakonsvern, som motsvares av et forslag til bevilgningsreduksjon på flere driftsposter på Forsvarsdepartementets budsjett. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,7 mill. kroner som følge av at driftsansvaret for deler av et bygg overføres til Forsvarets spesialstyrker fra FLO. Det foreslås også å øke bevilgningen med 0,6 mill. kroner til sikringstjenester i forbindelse med opprettelsen av Forsvarets spesialstyrker som egen driftsenhet i Forsvaret.

Bevilgningen foreslås økt med 1,4 mill. kroner til støtte av masterutdanning ved Naval Postgraduate School i USA, midler til opprettholdelse av planlagt aktivitet (nærmere omtalt under kap 1740, post 01) og finansiering av et forskningsprosjekt ved Forsvarets høgskole. For å dekke disse merutgiftene foreslås det å redusere bevilgningen på kap. 1732, post 01 (0,5 mill. kroner) og kap. 1719, post 01 (0,5 mill. kroner) og 1740, post 01 (0,4 mill. kroner).

Bevilgningen foreslås redusert med 183,9 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016. Da budsjettforslaget for 2016 ble lagt fram for Stortinget, var fordelingen av utgifter til fellesøvelser ikke endelig avklart. I Saldert budsjett 2016 er derfor midlene til gjennomføring av fellesøvelser samlet på kap. 1720, post 01. Bevilgningen til fellesøvelser foreslås nå fordelt på de kapitlene hvor utgiftene påløper. Dette gjelder kap. 1731, post 01 (91,8 mill. kroner), kap. 1732, post 01 (23,5 mill. kroner), kap. 1733, post 01 (25 mill. kroner), kap. 1734, post 01 (10,6 mill. kroner) og kap. 1740, post 01 (33,0 mill. kroner).

Bevilgningen foreslås redusert med 13,1 mill. kroner som følge av overføring av Forsvarets Narkotikagruppe fra Forsvarets operative hovedkvarter til Forsvarets personell- og vernepliktsenter. Forslaget om bevilgningsreduksjon motsvares av tilsvarende forslag om bevilgningsøkning på kap. 1725, post 01. Videre foreslås bevilgningen redusert med 11,5 mill. kroner til Luftforsvarets deltakelse i NATO-operasjonen Icelandic Air Policing. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1733, post 01. Det foreslås også å redusere bevilgningen med 5,4 mill. kroner knyttet til styrkebeskyttelse for utenlandske avdelinger under NATO-øvelsen Cold Response 2016 mot en tilsvarende økning på kap. 1734, post 01. Videre foreslås bevilgningen redusert med 4,9 mill. kroner til kurs og utdanning for Alliert kompetansesenter for operasjoner under vinterforhold, mot en tilsvarende bevilgningsøkning til formålet på kap. 1731, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgingen med 4,2 mill. kroner for å dekke merutgifter til et prosjekt om Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet på kap. 1731, post 01 samt merutgifter til PhD-stipendiater ved Krigsskolen og Luftkrigsskolen på kap. 1731, post 01 og kap. 1733, post 01. Bevilgningen på posten foreslås også redusert med 1,4 mill. kroner for å dekke merutgifter til opprettelsen av den nye etaten Forsvarsmateriell på kap. 1760, post 01. Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 1,4 mill. kroner knyttet til system- og artikkelforvaltning, mot en tilsvarende bevilgningsøkning til formålet på kap. 1760, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med 0,7 mill. kroner mot en tilsvarende økning på kap. 1740, post 01. Utgiftene gjelder ansettelse av nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling som skal gjennomføre sikkerhetsklarering av personell og til ivaretakelse av ansvar for renhold i forsvarssektoren. Bevilgningen foreslås også redusert med 0,5 mill. kroner knyttet til utgifter til drivstoff (0,2 mill. kroner), merutgifter på systemet for utsending av digitale lønnsslipper (0,2 mill. kroner) og garnisonstjenester ved Ramsund orlogsstasjon (0,1 mill. kroner). Midlene foreslås omdisponert til hhv. kap. 1740, post 01, kap. 1725, post 01, og kap. 1732, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 112,8 mill. kroner.

Kap. 4720 Felles ledelse og kommandoapparat

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgingen foreslås økt med til sammen 46,2 mill. kroner. Av økningen gjelder 36,4 mill. kroner inntekter fra allierte i forbindelse med alliert trening og øving i Norge, og 7,8 mill. kroner gjelder inntekter for fellesprosjekter ved Forsvarets høgskole. Bevilgningen foreslås videre økt med 2 mill. kroner knyttet til inntekter fra Forsvarets forskningsinstitutt. Inntektene motsvares av tilsvarende utgiftsøkning på kap. 1720, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 46,2 mill. kroner.

Kap. 1725 Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 13,1 mill. kroner som følge av overføring av Forsvarets Narkotikagruppe fra Forsvarets operative hovedkvarter til Forsvarets personell- og vernepliktsenter. Videre foreslås posten økt med 10,3 mill. kroner blant annet knyttet til økte lønnsutgifter som følge av ny Særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1760, post 45. Som følge av høyere husleieutgifter enn forutsatt, foreslås 10 mill. kroner omdisponert fra kap. 1710, post 47. Bevilgningen foreslås videre økt med 3,6 mill. kroner til opprettelse av en sentral enhet for strukturforvaltning. Formålet med denne enheten er å oppdatere og vedlikeholde informasjon om Forsvarets struktur og logistikk i en sentral database. Databasen utgjør en viktig informasjonskilde i flere drifts- og planleggingsprosesser. Midlene foreslås omdisponert fra flere driftsposter. Videre foreslås det å øke posten med 2,1 mill. kroner knyttet til ansettelse av nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling som skal gjennomføre sikkerhetsklarering av personell. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1731, post 01. Videre foreslås en omdisponering av 0,2 mill. kroner fra kap. 1720, post 01 knyttet til merutgifter til systemet for utsending av digitale lønnsslipper.

Bevilgningen foreslås redusert med 4,1 mill. kroner tilknyttet merutgifter for vakt- og sikringstroppen ved 135 Luftving mot en tilsvarende økning på kap. 1733, post 01. Videre foreslås det å redusere bevilgningen med til sammen 2,1 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Forslaget til omdisponeringer er blant annet knyttet til ansvar for renhold i forsvarssektoren, drift av alarmsentralen på Haakonsvern og inndekning til utdanning av vernepliktige på Vardøhus festning.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 33,1 mill. kroner.

Kap. 1731 Hæren

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 91,8 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016, jf. omtale under kap. 1720, post 01. Videre foreslås det å omdisponere 13,4 mill. kroner fra kap. 1710, post 47 til opprettholdelse av planlagt aktivitet i Hæren i 2016. Bevilgningen foreslås økt med 8,3 mill. kroner til videreføring av prosjekt for Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet. Kompetansesenteret har som oppgave å samordne og lage systemer og planer for å sikre verdier og objekter i Forsvaret. Bevilgningsøkningen motsvares av en tilsvarende bevilgningsreduksjon fordelt på flere driftsposter på Forsvarsdepartementets budsjett.

Bevilgningen foreslås økt med 6,2 mill. kroner som følge av en endring i grunnlaget for merverdiavgiftsreformen og fordelingen mellom Hæren og Forsvarets logistikkorganisasjon ved innføring av ordningen. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1740, post 01. Det foreslås også å øke bevilgningen med 4,9 mill. kroner til Alliert kompetansesenter for operasjoner under vinterforhold mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 4,2 mill. kroner til å opprettholde planlagt aktivitet. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1740, post 01 som følge av et lavere behov til oppgradering av materiell gjennom system- og artikkelforvaltningen. Videre foreslås posten økt med 1,3 mill. kroner knyttet til PhD-stipendiat ved Krigsskolen mot tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01. Bevilgningen på posten foreslås økt med 0,4 mill. kroner til utdanning av vernepliktige ved Forsvarets avdeling for kultur og tradisjon ved Vardøhus festning mot tilsvarende reduksjon på kap. 1725, post 01. Videre foreslås det å øke bevilgningen med 0,9 mill. kroner som følge av at forsyningsutgifter og leie for eiendom, bygg og anlegg (EBA) som brukes til øvelser og trening belastes forsvarsgrenene. Beløpet foreslås omdisponert fra kap. 1710, post 47.

Det foreslås å redusere bevilgningen med 19,6 mill. kroner for å dekke kjøp av reservedeler og drivstoff på kap. 1740, post 01. Ved opprettelsen av den nye etaten Forsvarsmateriell ble det lagt til grunn en effektivisering av utgiftene til materiellinvesteringer og materiellforvaltning. Effektiviseringen har imidlertid ikke vært like høy som ventet, og medfører et merbehov på kap. 1740, post 01 og 1760, post 01. Det foreslås derfor å redusere bevilgningen på kap. 1731, post 01 med 29 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgningsøkning fordelt på kap. 1740, post 01 og kap. 1760, post 01. Bevilgningen foreslås redusert med 7,7 mill. kroner som følge av at deler av system- og artikkelforvaltningen blir bevilgningsfinansiert, jf. omtale under kap 1760, post 01. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 01. Bevilgningen foreslås også redusert med 3,3 mill. kroner knyttet til utgifter til drivstoff mot en tilsvarende økning på kap. 1740, post 01.

Videre foreslås det å redusere bevilgningen med til sammen 4,4 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Forslaget til omdisponeringer gjelder blant annet inndekning av utgifter til ansettelse av nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling og drift av alarmsentralen på Haakonsvern.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 67,4 mill. kroner.

Kap. 1732 Sjøforsvaret

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 23,5 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016, jf. omtale under kap. 1720, post 01. Bevilgningen foreslås økt med 0,2 mill. kroner til å opprettholde planlagt aktivitet. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1740, post 01 som følge av et lavere behov til oppgradering av materiell gjennom system- og artikkelforvaltningen. Videre foreslås bevilgningen økt med 0,2 mill. kroner knyttet til garnisonstjenester ved Ramsund orlogsstasjon mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1720, post 01.

Det foreslås å redusere bevilgningen på posten med til sammen 79,3 mill. kroner. Av dette gjelder 40 mill. kroner en ompostering av for betaling av regninger til vedlikehold av kystvaktfartøyet KV Svalbard til kap. 1790, post 01, og 25 mill. kroner omdisponering til investeringsformål på kap 1760, post 01. Den øvrige reduksjon på til sammen 14,3 mill. kroner gjelder flere mindre omdisponeringer blant annet knyttet til Forsvarets system- og artikkelforvaltning (nærmere omtalt under kap 1760, post 01), personellutgifter i Forsvarsmateriell som følge av økt tilstedeværelse med ubåt i nordområdene og dekning av utgifter til prosjekt om Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet.

Samlet foreslås bevilgningen redusert med 55,4 mill. kroner.

Kap. 1733 Luftforsvaret

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 50 mill. kroner som følge av økte utgifter til importert materiell på grunn av valutaendringer. Merutgiftene foreslås dekket ved en reduksjon av bevilgningen på kap. 1760, post 45. Videre foreslås bevilgningen økt med 26,5 mill. kroner som følge av at forsyningsutgifter og leie av EBA som benyttes til øvelser og trening belastes av forsvarsgrenene. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1710, post 47. Bevilgningen foreslås også økt med 25 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016, jfr. omtale under kap. 1720, post 01.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 11,5 mill. kroner som følge av deltakelse i NATO-operasjonen Icelandic Air Policing og 5,5 mill. kroner for å opprettholde planlagt aktivitet i Luftforsvaret i 2016. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås også økt med 7,1 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Forslagene til omdisponering gjelder blant annet utgifter for vakt- og sikringstroppen ved 135 Luftving, drivstoffkjøp og merutgifter knyttet til et PhD-stipendiat ved Luftkrigsskolen.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 34,3 mill. kroner mot en tilsvarende bevilgningsøkning på kap. 1740, post 01. Forslaget til reduksjon gjelder effektiviseringsgevinster som foreslås omdisponert til kjøp av nødvendige reservedeler. Videre foreslås posten redusert med 31,7 mill. kroner knyttet til at det var forutsatt en for høy effektivisering av materiellforvaltningen ved opprettelsen av den nye materielletaten (FMA). Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 29,1 mill. kroner knyttet til utgifter til drivstoff, mot en tilsvarende økning på kap. 1740, post 01. Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 7,3 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet prosjekt for Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet, system- og artikkelforvaltning (nærmere omtalt under kap 1760, post 01), nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling samt drift av alarmsentralen på Haakonsvern.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 23,2 mill. kroner.

Kap. 1734 Heimevernet

Post 01 Driftsutgifter

Det foreslås å øke bevilgningen med 13,2 mill. kroner for å opprettholde planlagt aktivitet i Heimevernet for 2016 mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. Videre foreslås bevilgningen økt med 10,6 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016, jfr. omtale under kap. 1720, post 01. Posten foreslås økt med 5,4 mill. kroner knyttet til styrkebeskyttelse for utenlandske avdelinger under NATO-øvelsen Cold Response 2016. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 7,7 mill. kroner som følge av at kjøp av reservedeler og drivstoff kan føres på kap. 1740, post 01. Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 5,9 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet prosjekt for Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet, system- og artikkelforvaltning (nærmere omtalt under kap 1760, post 01), nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling samt drift av alarmsentralen på Haakonsvern.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 15,6 mill. kroner.

Kap. 1740 Forsvarets logistikkorganisasjon

Post 01 Driftsutgifter

I forbindelse med internasjonale øvelser kjøper og bruker Norges allierte drivstoff fra Forsvaret. Dette drivstoffet må erstattes for å unngå at Forsvarets reserve reduseres. Bevilgningen foreslås økt med 60,1 mill. kroner til innkjøp av drivstoff og drift av flystripe på Kjeller. Utgiftene motsvares av tilsvarende merinntekter blant annet knyttet til salg av drivstoff til allierte, jf. omtale under kap. 4740, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 135,4 mill. kroner til innkjøp av reservedeler, drivstoff og annet driftsmateriell. Utgiftsøkningen foreslås dekket ved bevilgningsreduksjoner på flere andre kapitler, herunder kap. 1716, post 01 (1,2 mill. kroner), kap. 1720, post 01 (0,2 mill. kroner), kap. 1731, post 01 (42 mill. kroner), kap. 1732, post 01 (3 mill. kroner), kap. 1733, post 01 (61,2 mill. kroner), kap. 1734, post 01 (8,7 mill. kroner), kap. 1790, post 01 (1,1 mill. kroner), kap. 1791, post 01 (2 mill. kroner), kap. 1792, post 01 (14 mill. kroner) og kap. 1791, post 01 (2,1 mill. kroner). Bevilgningen foreslås også økt med 33 mill. kroner som følge av fordeling av midler til gjennomføring av fellesøvelser i 2016, jf. omtale under kap. 1720, post 01.

Bevilgningen foreslås økt med 15,5 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 01, for å dekke økte leieutgifter til bygninger på Kjeller. Videre foreslås bevilgningen økt med 10,5 mill. kroner knyttet til anskaffelse av reservedeler til hovedmateriell til NATO Response Force 2016 mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47.

Det foreslås å overføre færre årsverk i 2016 fra materiellavdelingen i FLO til den nye etaten Forsvarsmateriell enn tidligere lagt til grunn. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 9,9 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 01. Det foreslås også å øke bevilgningen med 7,3 mill. kroner fordi oppgaven som lokal koordineringsmyndighet ikke skal overføres til FMA, men beholdes av FLO og CYFOR. Økningen motsvares av en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 01. Det vises til omtale om lokal koordineringsmyndighet under kap 1720, post 01 og kap. 1760, post 01.

Videre foreslås bevilgningen på posten økt med 10,5 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet overtakelse av personell fra Forsvarsbygg til ivaretakelse av ansvar for renhold i forsvarssektoren, merutgifter til The Bilateral Marine Corps Prepositioning Program-Norway og et nytt stipendiatårsverk.

Bevilgningen foreslås redusert med 20,8 mill. kroner knyttet til opprettelsen av etaten Forsvarsmateriell og overføring av personell fra Forsvarets logistikkorganisasjons stab til den nye etaten. Forslaget til bevilgningsreduksjon motsvares av et tilsvarende forslag til bevilgningsøkning på kap. 1760, post 01. Bevilgningen foreslås redusert med 6,2 mill. kroner knyttet til en endring i merverdiavgiftssatsene som ligger til grunn i utgiftsfordelingen mellom Hæren og Forsvarets logistikkorganisasjon. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1731, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 5,3 mill. kroner, ettersom behovet for oppgradering av materiell gjennom system- og artikkelforvaltningen har vært lavere enn antatt. Beløpet foreslås benyttet til drift av forsvarsgrenene og dermed omdisponert til kap. 1720, post 01 (0,2 mill. kroner), kap. 1731, post 01 (4,2 mill. kroner), kap. 1732, post 01 (0,3 mill. kroner), kap. 1733, post 01 (0,4 mill. kroner) og kap. 1795, post 01 (0,1 mill. kroner). Videre foreslås bevilgningen redusert med 4,6 mill. kroner knyttet til overføring av IKT-tjenester, jf. omtale under kap 1720, post 01. Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 12 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet ompostering av utgifter til felles integrert forvaltningssystem i Forsvaret, dekking av utgifter til kompetanseheving, prosjekt for Forsvarets kompetansesenter for objektsikkerhet samt opprettelse av sentral enhet for strukturforvaltning.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 233,4 mill. kroner.

Kap. 4740 Forsvarets logistikkorganisasjon

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen foreslås økt med 55 mill. kroner knyttet til inntekter fra salg av drivstoff til allierte ifm. alliert trening og øving. Videre foreslås bevilgningen økt med 4,7 mill. kroner som følge av at oppgaven som lokal koordineringsmyndighet ikke skal overføres til FMA, men beholdes av FLO og CYFOR. Koordineringsmyndigheten har blant annet ansvar for å kreve inne leieinntekter fra private aktører som benytter rullebanen på Kjeller. Disse inntektene er budsjettert på kap. 4760, post 01, men foreslås nå ført på kap. 4740, post 01 ettersom oppgaven beholdes av FLO. Bevilgningsøkningen motsvares av en tilsvarende reduksjon på kap. 4760, post 01. Bevilgningen foreslås økt med 0,4 mill. kroner knyttet til refusjoner fra The Bilateral Marine Corps Prepositioning Program-Norway. Inntektene motsvares av tilsvarende utgifter på kap. 1740, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 60,1 mill. kroner.

Kap. 1760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45

I forbindelse med opprettelsen av den nye etaten Forsvarsmateriell (FMA) ble det besluttet at etaten skulle flytte inn på militærhospitalet på Grev Wedels plass. Opprettelsen av FMA har blitt dyrere enn tidligere antatt. Det har påløpt en rekke uforutsette utgifter i forbindelse med innflyttingen, blant annet til IKT, telefoni, husleie, bemanning og diverse materiell og tjenester. Bevilgningen foreslås derfor økt med 52,9 mill. kroner mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47. Videre ble det forutsatt en årlig effektivisering i bruken av materiell og forvaltning, som har vist seg å være urealistisk høy. For å dekke merutgiftene som følge av lavere effektivisering foreslås det å øke bevilgningen på posten med 61,5 mill. kroner. Midlene foreslås omdisponert fra flere kapitler, herunder kap. 1720, post 01 (1,4 mill. kroner), kap. 1725, post 01 (0,8 mill. kroner), kap. 1731, post 01 (9,9 mill. kroner), kap. 1732, post 01 (2,1 mill. kroner), kap. 1733, post 01 (31,7 mill. kroner), kap. 1734, post 01 (1,6 mill. kroner), kap. 1740, post 01 (13,5 mill. kroner), kap. 1790, post 01 (0,1 mill. kroner) og kap. 1795, post 01 (0,4 mill. kroner). Videre foreslås det å øke bevilgningen med 25 mill. kroner til gjennomføringen av et logistikkprogram, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1710, post 47.

Utgifter til system- og artikkelforvaltning har til nå vært brukerfinansiert av ulike avdelinger innad i Forsvaret. System- og artikkelforvaltning omfatter modifisering og oppgradering av materiell og utstyr. Bevilgningen til system- og artikkelforvaltning foreslås samlet på en post. Det foreslås derfor å øke bevilgningen med 14,9 mill. kroner. Midlene foreslås omdisponert fra flere kapitler, herunder kap. 1720, post 01 (1,4 mill. kroner), kap. 1731, post 01 (7,7 mill. kroner), kap. 1732, post 01 (1,8 mill. kroner), kap. 1733, post 01 (2,3 mill. kroner) og kap. 1734, post 01 (1,7 mill. kroner). Det foreslås også å øke bevilgningen med 12,8 mill. kroner til verkstedtjenester fra Forsvarets verksteder mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1760, post 45. Bevilgningen foreslås økt med 8,3 mill. kroner knyttet til overføring av personell fra Forsvarets logistikkorganisasjons stab til Forsvarsmateriell. Utgiftene foreslås videre økt med 6,4 mill. kroner for å dekke husleieutgiftene til Militærhospitalet. Beløpet foreslås omdisponert fra kap. 1700, post 01.

Videre foreslås bevilgningen på posten økt med 14,8 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet prosjekt for tilrettelegging av data i Forsvaret, økte personellutgifter knyttet til økt tilstedeværelse med undervannsbåt i nordområdene og drift av det felles integrerte forvaltningssystemet for Forsvaret.

Utgiftene på posten foreslås redusert med 22,7 mill. fordi oppgaven som lokal koordineringsmyndighet ikke skal overføres til FMA, men beholdes av FLO og CYFOR. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1720, post 01 (15,4 mill. kroner) og kap. 1740, post 01 (7,3 mill. kroner). Flyttingen av oppgaven medfører også en ompostering av inntekter jf. omtale under kap. 4740, post 01 og kap. 4760, post 01. Utgiftene foreslås videre redusert med 15,5 mill. kroner som følge av at leieutgiftene til enkelte bygg var større enn det som var lagt til grunn i Saldert budsjett. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1740, post 01. Bevilgningen foreslås også redusert med 9,9 mill. kroner som følge av justering av antall årsverk som overføres fra materiellavdelingen i FLO til Forsvarsmateriell. Beløpet foreslås omdisponert til kap. 1740, post 01.

Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 4,4 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet reduserte utgifter til flystripen på Kjeller og dekning av merutgifter til et stipendiatårsverk.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 144 mill. kroner.

Post 44 Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 15 mill. kroner knyttet til forsinkelser i flere NATO-prosjekter, blant annet Air Command and Control System. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1719, post 78.

Post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 45

Bevilgningen foreslås økt med 12,2 mill. kroner til drift av Nasjonalt begrenset nett. Utgiftsøkningen motsvares av tilsvarende økte inntekter, jf. omtale under kap. 4760, post 45.

Det foreslås å øke bevilgningen med 25 mill. kroner til innkjøp av reservedeler, mot en tilsvarende reduksjon på kap. 1732, post 01. Det foreslås også å øke bevilgningen med 15 mill. kroner til utvikling av Nasjonalt hemmelig nett. Videre foreslås bevilgningen økt med 3,1 mill. kroner til diverse mindre investeringsbehov gjennom omdisponering fra flere kapitler. Det er blant annet behov for midler til teknisk drift av et beslutningsstøtte- og loggføringssystem, som foreslås dekket inn gjennom en bevilgningsreduksjon på kap 452, post 01 under Justis- og beredskapsdepartementet.

Bevilgningen foreslås redusert med 100 mill. kroner knyttet til en teknisk ompostering av utgifter til eiendom, bygg og anleggsinvesteringer på kap. 1710, post 47. Videre foreslås det å redusere bevilgningen med 76 mill. kroner til inndekning av økte valutautgifter i Luftforsvaret og økte lønnsutgifter som følge av ny Særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten. Bevilgningen foreslås i tillegg redusert med 12,8 mill. kroner tilknyttet tjenester fra Forsvarets verksteder, og med 4,5 mill. kroner til tilrettelegging av data i Forsvaret, begge deler som inndekning for utgiftsøkninger på kap. 1760, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 138,1 mill. kroner.

Post 75 Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under kap 1760, post 44

Bevilgningen foreslås redusert med 0,1 mill. kroner knyttet til et lavere investeringsbehov i NATO. Midlene foreslås omdisponert til kap. 1760, post 45.

Kap. 4760 Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen foreslås økt med 3,3 mill. kroner knyttet til økte inntekter fra politiet og Rygge lufthavn. Bevilgningen foreslås redusert med 4,7 mill. kroner, ettersom oppgaven som lokal koordineringsmyndighet og ansvaret for innkreving av leieinntekter fra flystripen på Kjeller ikke skal overføres til FMA, men beholdes av FLO, jf. omtale under kap 4740, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 1,5 mill. kroner.

Post 45 (Ny) Store nyanskaffelser

Det foreslås en bevilgning på 12,2 mill. kroner på (ny) post 45 Store nyanskaffelser. Forslaget skyldes økt brukerbetaling fra brukere av Nasjonalt begrenset nett. Inntektene motsvares av tilsvarende utgifter på kap 1760, post 45.

Kap. 1790 Kystvakten

Post 01 Driftsutgifter

Utgiftene på posten foreslås økt med 40 mill. kroner knyttet til vedlikehold av kystvaktfartøyet KV Svalbard. Midlene foreslås omdisponert fra kap. 1732, post 01.

Bevilgningen foreslås redusert med 0,8 mill. kroner som følge av at investeringsbehovet er lavere enn tidligere antatt. Beløpet foreslås omdisponert til kap. 1760, post 45.

Videre foreslås bevilgningen på posten redusert med 0,5 mill. kroner som følge av flere mindre omdisponeringer. Dette gjelder blant annet ansettelse av nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 38,7 mill. kroner.

Kap. 1791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 67,7 mill. kroner til økt aktivitet i Redningshelikoptertjenesten. Det vises til forslag om tilsvarende inntektsøkning på kap. 4791, post 01.

Videre foreslås bevilgningen redusert med 4,2 mill. kroner som inndekning for økte drivstoffutgifter på kap. 1733, post 01 og 1740, post 01.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 63,5 mill. kroner.

Kap. 4791 Redningshelikoptertjenesten

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen på posten foreslås økt med 67,7 mill. kroner. Beløpet gjelder inntekter fra Justis- og beredskapsdepartementet som følge av Forsvarets bidrag til redningshelikoptertjenesten. Inntektene motsvares av tilsvarende utgifter på kap. 1791, post 01.

Kap. 1792 Norske styrker i utlandet

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås økt med 10 mill. kroner til forlengelse av det militære bidraget til EU-operasjonen Triton i Middelhavet. Utgiftsøkningen motsvares delvis av en inntektsøkning, jf. omtale under kap. 4792, post 01.

Den internasjonale koalisjonen mot ISIL trapper opp innsatsen mot terrororganisasjonen. I likhet med våre allierte har regjeringen besluttet å øke vårt militære bidrag. Bevilgningen foreslås økt med 71 mill. kroner for å dekke merutgifter knyttet til operasjonen.

Bevilgningen foreslås økt med 12 mill. kroner blant annet knyttet til økte lønnsutgifter som følge av ny Særavtale om tillegg, ytelser og godtgjørelser i utenrikstjenesten. Midlene foreslås omdisponert fra kap.1760, post 45.

Bevilgningen foreslås redusert med 14 mill. kroner som følge av omdisponering til kap. 1740, post 01 til kjøp av reservedeler.

Samlet foreslås bevilgningen på posten økt med 79 mill. kroner.

Kap. 4792 Norske styrker i utlandet

Post 01 Driftsinntekter

Bevilgningen foreslås økt med 4 mill. kroner. Økningen skyldes refusjoner fra EU knyttet til operasjonen Triton. Inntektene motsvares av tilsvarende utgifter på kap 1792, post 01.

Kap. 1795 Kulturelle og allmennyttige formål

Post 01 Driftsutgifter

Bevilgningen foreslås redusert med 2,3 mill. kroner. Av dette gjelder 1,7 mill. kroner dekning av merutgifter til kjøp av reservedeler, 0,4 mill. kroner dekning av merutgifter til den nye materielletaten og 0,2 mill. kroner dekning av merutgifter knyttet til drift som dekkes inn gjennom et redusert behov i system- og artikkelforvaltning (nærmere omtalt under kap 1740, post 01), drift av alarmsentralen på Haakonsvern og ansettelse av nye rådgivere i Forsvarets sikkerhetsavdeling.

2.15 Olje- og energidepartementet

Kap. 1800 Olje- og energidepartementet

Post 70 Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv., kan overføres

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 0,7 mill. kroner som inndekning for forslag til økt bevilgning på kap. 1830, post 72.

Kap. 1815 Petoro AS

Post 70 Administrasjon

Bevilgningen foreslås økt med 5,3 mill. kroner til juridisk bistand og saksomkostninger i pågående rettstvister. Petoro har behov for ekstern juridisk bistand og annen teknisk bistand i pågående rettstvister for å sikre statens interesser (SDØE) mot økonomisk tap. Det vises til omtale i Prop. 119 S (2014–2015).

Kap. 1820 Norges vassdrags- og energidirektorat

Post 22 Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under post 60 og 72

Bevilgningen foreslås økt med 1,5 mill. kroner knyttet til snøskredet på Svalbard i desember 2015. Snøskredet medførte uforutsette utgifter til varsling og naturfarekartlegging. Det har i tillegg vært nødvendig å følge opp situasjonen med statlig personell og innleid bistand.

Post 60 Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under post 22 og 72

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til flomtiltak. Ekstremværet Synne rammet flere kommuner på Sør- og Vestlandet i desember i 2015. Norges vassdrags- og energidirektorat har anslått omfanget av hastetiltak til 23 mill. kroner. Statens andel er 21 mill. kroner etter retningslinjene for distriktsbidrag. Hastetiltak er tiltak etter flom- og skredhendelser som må gjennomføres raskt for å avverge eller redusere ytterligere skadeutvikling, men der det likevel er tid til forenklet planlegging og saksbehandling. De planlagte hastetiltakene ligger i kommunene Eigersund, Lund og Kvinesdal. Statens andel foreslås gitt som tilskudd til kommunene.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 21 mill. kroner.

Kap. 1825 Energiomlegging, energi- og klimateknologi

Post 50 Overføring til Energifondet

Bevilgningen foreslås redusert med 2,8 mill. kroner, mot tilsvarende økning under Nærings- og fiskeridepartementet på kap. 904, post 21 til etablering av et register for offentlig støtte. Det vises til nærmere omtale under kap. 904, post 21.

Kap. 1830 Forskning

Post 50 Overføring til Norges forskningsråd

I Revidert nasjonalbudsjett styrker Regjeringen innsatsen for arbeid, aktivitet og omstilling i de områdene og næringene som er sterkest berørt av lavere oljepris. Regjeringen foreslår derfor å øke bevilgningen til DEMO 2000. DEMO 2000 er et program under Norges forskningsråd som gir støtte til prosjekter i petroleumssektoren. Programmet retter seg spesielt mot leverandørindustrien. Ordningen har som hensikt å øke kompetanse i leverandørindustrien og skal bidra til at mer miljøvennlig og energieffektiv teknologi blir demonstrert. Dette kan gi reduserte utslipp og mer kostnadseffektiv utnyttelse av petroleumsressursene.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 50 mill. kroner.

Post 70 Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres

Norge har deltatt i EUs rammeprogram for konkurranseevne og innovasjon (CIP). CIP-programmet ble avsluttet i 2013, men det gjenstår anslagsvis 5,7 mill. euro i utestående forpliktelser. Av dette vil i underkant av 3,4 mill. euro måtte utbetales i 2016. Anslaget er høyere enn det som ble lagt til grunn i Saldert budsjett 2016. Hovedårsaken til økningen er justert utbetalingstakt og at den norske kronen har svekket seg mot euroen.

Bevilgningen på posten foreslås økt med 13 mill. kroner.

Post 72 Tilskudd til INTSOK

Olje- og energidepartementet har tatt initiativ til at INTSOK og INTPOW slås sammen til en felles organisasjon. Formålet med sammenslåingen er å skape en organisasjon som bedre kan betjene bedrifter som leverer både til petroleums- og energimarkedene, og å utnytte potensialet for anvendelse av offshore-teknologi i fornybarindustrien. En sammenslåing vil medføre merutgifter i 2016. Dette omfatter blant annet juridiske tjenester, samt teknisk og annen bistand i forbindelse med prosessen.

Det foreslås å øke bevilgningen på posten med 0,7 mill. kroner, mot en tilsvarende reduksjon av bevilgningen på kap. 1800, post 70.

Kap. 1840 CO₂-håndtering

Post 71 Forskningstjenester, TCM DA, kan overføres

Bevilgningen til kjøp av forskningstjenester dekker driftsutgifter ved teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad (TCM) og nedbetaling av selskapets lån og kapitalkostnader.

Statens andel av driftsutgiftene til TCM DA anslås til 204 mill. kroner i 2016, en reduksjon på 26 mill. kroner fra Saldert budsjett 2016. Reduksjonen skyldes i hovedsak reduserte kostnader til damp, eiendomsskatt og leie av areal fra Mongstad-raffineriet. I tillegg har TCM DA godskrevet staten om lag 31 mill. kroner i overfakturerte utgifter fra 2015 etter avregning.

Avdrag og renter på lån reduseres samlet med 160 mill. kroner (inkludert merverdiavgift) som følge av forskyving av lånebehov og nedjustering av rentesats, jf. kap. 4840, post 80 og 86.

Samlet foreslås bevilgningen på posten redusert med 217 mill. kroner.

Den eksisterende deltakeravtalen mellom staten, Statoil, Shell og Sasol utløper august 2017. Gassnova forvalter statens eierandel i TCM og er i dialog med de industrielle partnerne om rammene for teknologisenteret på Mongstad etter utløpet av eksisterende deltakerperiode. Regjeringen kommer tilbake til dette i budsjettet for 2017.

Kap. 4840 CO₂-håndtering

Post 80 Renter, TCM DA

Renteinntekter fra teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad (TCM) anslås til 19 mill. kroner i 2016, en reduksjon på 6 mill. kroner fra Saldert budsjett 2016. Reduksjonen skyldes nedjustering av rentesatsen fra 2,7 pst. til 2,1 pst. og forskyving av lånebehov. Det vises til omtale og utgiftsreduksjon under kap. 1840, post 71.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 6 mill. kroner.

Post 86 Avdrag, TCM DA

Avdrag på lån fra teknologisenteret for CO₂-fangst på Mongstad (TCM) anslås til 1 114 mill. kroner i 2016, en reduksjon på 122 mill. kroner fra Saldert budsjett 2016. Reduksjonen skyldes forskyving av låneopptak. Det vises til omtale og utgiftsreduksjon under kap. 1840, post 71.

Bevilgningen på posten foreslås redusert med 122 mill. kroner.

Kap. 2440/5440 Statens direkte engasjement i petroleumssektoren

Tabell 2.2 Endring av bevilgninger under kap. 2440 og 5440 Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten (i mill. kroner)

Kap/post/underpost

Saldert budsjett 2016

Forslag til ny bevilgning for 2016

Endring

Kap. 2440

30

Investeringer

29 000

30 000

1 000

Sum kap. 2440

29 000

30 000

1 000

Kap. 5440

24.1

Driftsinntekter

153 400

123 800

-29 600

24.2

Driftsutgifter

-32 000

-32 000

-

24.3

Lete- og feltutviklingsutgifter

-1 500

-2 300

-800

24.4

Avskrivninger

-23 700

-23 500

200

24.5

Renter av statens kapital

-4 000

-4 000

-

24

Driftsresultat

92 200

62 000

-30 200

30

Avskrivninger

23 700

23 500

-200

80

Renter av statens kapital

4 000

4 000

-

Sum kap. 5440

119 900

89 500

-30 400

Kontantstrømmen til SDØE:

Innbetalinger

153 400

123 800

-29 600

Utbetalinger

62 500

64 300

1 800

Netto kontantstrøm fra SDØE

90 900

59 500

-31 400

Bevilgningen under kap. 2440, post 30 Investeringer foreslås økt med 1 000 mill. kroner, til 30 000 mill. kroner. Økningen skyldes hovedsakelig framskynding av investeringene i Johan Sverdrup-utbyggingen og økte investeringer ved Oseberg. Investeringsanslaget på porteføljenivå er justert opp fra anslaget i Saldert budsjett 2016. De største investeringene for SDØE i 2016 knyttes til feltene Troll, Johan Sverdrup, Oseberg, Gullfaks og Martin Linge.

Anslaget under kap. 5440, underpost 24.1 Driftsinntekter er redusert med 29 600 mill. kroner, til 123 800 mill. kroner. Reduksjonen skyldes lavere olje- og gassprisforutsetninger. Anslagene baserer seg på en oljepris for 2016 på 346 kroner per fat sammenlignet med 440 kroner per fat i Saldert budsjett 2016.

Anslaget under kap. 5440, underpost 24.3 Lete- og feltutviklingskostnader er økt med 800 mill. kroner, til 2 300 mill. kroner. Økningen skyldes endringer i boreplaner og prioritering av brønner. I tillegg er det foretatt en regnskapsmessig endring som gjør at feltevaluering av Johan Castberg og Johan Sverdrup blir definert som leteutgifter.

Anslaget under kap. 5440, underpost 24.4 Avskrivninger er redusert med 200 mill. kroner, til 23 500 mill. kroner. Reduksjonen skyldes en justering som følge av endringer i anslag for investeringer, reserver og produksjon.

Ovennevnte endringer i underposter medfører at SDØEs anslåtte driftsresultat er redusert med 30 200 mill. kroner, fra 92 200 mill. kroner til 62 000 mill. kroner.

Netto kontantstrøm fra SDØE er redusert fra 90 900 mill. kroner til 59 500 mill. kroner, en reduksjon på 31 400 mill. kroner fra Saldert budsjett 2016.

Kap. 5680 Statnett SF

Post 85 Utbytte

Konsernets overskudd etter skatt for 2015, justert for endring i saldo for mer-/mindreinntekt etter skatt, ble 1 427 mill. kroner. For regnskapsåret 2015 er utbyttet fastsatt til 25 pst. av konsernets årsresultat etter skatt, justert for endring i saldo for mer-/mindreinntekt etter skatt.

Det foreslås på denne bakgrunn å øke bevilgningen med 117 mill. kroner.

Andre saker

Status for arbeidet med å kartlegge mulighetene for et fullskala demonstrasjonsanlegg for CO₂-håndtering

Det pågår arbeid med å kartlegge mulighetene for fullskala demonstrasjon av CO₂-håndtering. Arbeidet med studier av mulige fullskala demonstrasjonsprosjekter i Norge er delt opp i tre deler; fangst, transport og lagring. Formålet med mulighetsstudiene er å gjennomføre tekniske og økonomiske studier som definerer de aktuelle prosjektene i detalj og vurderer teknisk gjennomførbarhet. Studiene skal også inneholde klassifiserte estimater for investerings- og driftskostnader.

Det er inngått kontrakter for mulighetsstudier av alle tre ledd i CO₂-håndteringskjeden. Gassnova SF har inngått kontrakter med Norcem Brevik, Yara Porsgrunn og Energigjenvinningsetaten (Klemetsrudanlegget) i Oslo kommune om studier av CO₂-fangst fra deres anlegg. Gassco AS har inngått kontrakt med rederiene Larvik Shipping og Knutsen OAS Shipping om studier av ulike skipstransportløsninger. Videre har Olje- og energidepartementet inngått kontrakt med Statoil ASA om studier av aktuelle CO₂-lager og tilknyttede utbyggingsløsninger. Lagringsarbeidet blir fulgt opp av Gassnova.

Mulighetsstudiene skal ferdigstilles innen 1. juli 2016. Parallelt med mulighetsstudiearbeidet har Olje- og energidepartementet gjennomført en konseptvalgutredning og det gjennomføres nå kvalitetssikring av denne etter Statens ordning for kvalitetssikring av store statlige investeringer.

3 Andre saker

3.1 «Fornybar AS»

I forbindelse med statsbudsjettet for 2016, jf. Innst. 2 S (2015–2016), vedtok Stortinget 3. desember 2015 anmodning nr. 69 til Regjeringen:

«Stortinget ber regjeringen forberede opprettelse av Fornybar AS («Greenfund»). Fondet skal sammen med private kunne investere i selskaper som utvikler og benytter grønn teknologi, herunder for eksempel fornybar energi, hydrogen, energilagring, transportløsninger med lave klimatrykk, reduksjon, fjerning, transport og lagring av CO₂, energieffektive industriprosesser, og innrettet slik at selskapet forventes å gi markedsmessig avkastning over tid. Stortinget ber regjeringen utrede hvordan et slikt selskap kan operasjonaliseres når det gjelder investeringsmandat, organisering, budsjettering og om det vil virke utløsende på denne typen investeringer i lys av eksisterende virkemidler, samt om slike investeringer bør begrenses til Norge eller ha globalt mandat, og komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2016. Det tas sikte på at fondet over tid får en forvaltningskapital på 20 mrd. kroner.»

I Nasjonalbudsjettet 2016 beskriver Regjeringen en politikk for arbeid, aktivitet og omstilling. Forskning, innovasjon og teknologiutvikling er viktige elementer i en slik politikk. Politikken skal bidra til at vi på effektiv måte utvikler oss til et lavutslippssamfunn. Et bærekraftig og konkurransedyktig lavutslippssamfunn forutsetter at bruken av nye klimavennlige teknologier og ny grønn næringsaktivitet må være lønnsom. Vi må skape lønnsomme arbeidsplasser.

Paris-avtalen har styrket muligheten for felles global innsats for å løse klimautfordringen. Avtalen er den første rettslig bindende klimaavtalen med reell deltakelse fra alle land. Avtalen vil bidra til økt innsats for utslippsreduksjoner, og forsterke arbeidet med klimatilpasning. Sammen med verdenssamfunnet må vi ta vare på denne muligheten til en felles innsats for å nå Paris-avtalens målsettinger.

Regjeringen fører en offensiv klimapolitikk og forsterker klimaforliket. De viktigste virkemidlene i klimapolitikken er avgifter og deltakelse i det europeiske klimakvotesystemet. Klimapolitikken er styrket i statsbudsjettet for 2016, blant annet gjennom økt innskudd i Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging, og styrking av miljøteknologiordningen i Innovasjon Norge.

Regjeringen vil styrke innsatsen ytterligere, og arbeider med et forslag til hvordan et selskap som skissert i anmodningsvedtak nr. 69, «Fornybar AS», kan operasjonaliseres. Regjeringen vil komme tilbake til hvordan dette konkret kan gjøres i statsbudsjettet for 2017. Anmodningsvedtaket har en bred innfallsvinkel, og tar sikte på en stor statlig forvaltningskapital. Det er nødvendig med et godt utredningsarbeid i tråd med utredningsinstruksens krav.

Med sikte på en god oppfølging av Stortingets anmodningsvedtak, vurderer Regjeringen det som hensiktsmessig med enkelte overordnede avklaringer for arbeidet med «Fornybar AS». Grønn teknologi kan generelt forstås som alle teknologier som direkte eller indirekte forbedrer miljøet. Det kan omfatte mer miljøvennlige produkter og produksjonsprosesser, mer effektiv ressurshåndtering og teknologier som reduserer forurensning eller annen miljøpåvirkning. Med teknologi forstås både kunnskap, tjenester og fysiske innretninger som bidrar til forbedring. I det videre arbeidet legges det til grunn at grønn teknologi avgrenses til tiltak som direkte eller indirekte bidrar til reduserte klimagassutslipp. Tiltakene bør ikke ha andre vesentlige miljøkonsekvenser. Avgrensingen samsvarer på en god måte med eksemplene Stortinget peker på i anmodningsvedtaket: «… fornybar energi, hydrogen, energilagring, transportløsninger med lave klimatrykk, reduksjon, fjerning, transport og lagring av CO₂, energieffektive industriprosesser...». «Fornybar AS» vil med denne avgrensingen kunne investere i alle typer teknologi som reduserer klimagassutslippene, også utover de Stortinget peker på, for eksempel energieffektivisering, reduserte prosessutslipp i industrien, utslippsreduksjoner i landbruket og avfallshåndtering.

Utsiktene til kraftoverskudd og lave kraftpriser i det nordiske markedet tilsier at det ikke er grunn til å stimulere spesielt til utbygging av ny kraftproduksjon i Norge, jf. Meld. St. 25 (2015–2016) om energipolitikken mot 2030. Prosjekter med produksjon av fornybar energi i andre land kan vurderes.

Den økonomiske politikken og de sektorovergripende virkemidlene som CO₂-avgift og kvotesystemet legger viktige rammer for beslutninger om å investere i klimavennlig teknologiutvikling og næringsaktivitet. Prising av klimagassutslipp skaper et marked for miljøteknologi og gir insentiver til teknologiutvikling i tillegg til direkte utslippsreduksjoner. Når utslipp prises, vil forurenser etterspørre teknologiske løsninger fordi det er lønnsomt å redusere utslippene. Dette gjør at utviklingen av miljøteknologi samsvarer med hva næringslivet trenger. Videre vil markedet etterspørre klimavennlige alternativer til forurensende varer og tjenester, når disse blir dyrere som følge av utslippsprising. Da styrkes insentivene til å utvikle slike klimavennlige alternativer. I tillegg til prising av utslipp kan også reguleringer bidra til utvikling av grønn teknologi. Eksempler på slike reguleringer er forbud mot fakling på sokkelen og fastsatte krav til produkter og bygninger. Implisitt kan det ligge høye utslippspriser i slike krav.

Ved siden av de sektorovergripende virkemidlene, finnes en rekke virkemidler og annen statlig involvering som fremmer grønn teknologi. Økonomisk støtte og tilrettelegging er nødvendig for å bidra til at teknologiutvikling som er samfunnsøkonomisk lønnsom blir gjennomført. Studier, blant annet av OECD, viser at støtte til utvikling av utslippsreduserende teknologi gir svært små effekter dersom støtten ikke går sammen med prising av utslipp. Uten prising vil markedet ofte ikke ha insentiv til å ta i bruk den nye teknologien. Regjeringen mener en styrket innsats for å utvikle klimavennlige teknologier og aktivitet så langt som mulig bør supplere eksisterende virkemidler og gi en merverdi.

Noen av dagens virkemidler kan være supplerende til formålet som følger av Stortingets anmodningsvedtak, mens andre kan virke overlappende. Det finnes ordninger rettet mot fornybarinvesteringer og miljøteknologi, blant annet gjennom:

Investinor

Enova

elsertifikatordningen

Forskningsrådet

Innovasjon Norge (miljøteknologiordningen, bioenergiprogrammet, trebasert innovasjonsprogram, bioraffineringsprogrammet)

Norfund og de store internasjonale utviklingsbankene

I tillegg finnes generelle ordninger, som blant annet bidrar med kapital eller støtte til kommersialisering av grønn teknologi, gjennom:

Argentum

såkornfondene

SIVA

GIEK

Eksportkreditt Norge

Skattefunn

Gjennom Statkraft har staten omfattende investeringer i fornybar energi nasjonalt og internasjonalt. Bevilgninger til grønn teknologi er økt betydelig de senere år, særlig til Enova og Miljøteknologiordningen.

Stortinget ber i anmodningsvedtaket om at regjeringen utreder om «Fornybar AS» vil virke utløsende i lys av eksisterende virkemidler. Investinor, Enova, Innovasjon Norge og Norfund har alle virksomhet eller formål som ligner på det som skisseres for «Fornybar AS». Det er derfor naturlig å vurdere både hvordan «Fornybar AS» på en god måte kan supplere disse virkemidlene og om det eventuelt er behov for å justere eksisterende virkemidler for å få en hensiktsmessig arbeidsdeling.

Kapitaltilgangen for forventet lønnsomme investeringer i miljø- og klimateknologi synes generelt å være god, både nasjonalt og internasjonalt. De globale investeringene i fornybar energi har også økt betydelig de siste årene. I 2015 var de samlede investeringene i verden om lag 330 mrd. USD, nær seks ganger nivået i 2004. Samtidig er det fortsatt behov for store investeringer i klimateknologi for å nå målene i Paris-avtalen. Lønnsomheten i investeringer i klimateknologi vil øke med økt pris på klimagassutslipp og skjerpet regulering. Regjeringen ønsker at innsatsen gjennom «Fornybar AS» skal være et bidrag til at vi når klimamålene.

Selv om kapitaltilgangen generelt er god, kan det finnes udekkede finansieringsbehov i bedrifter i noen livsfaser og bransjer innen grønn teknologi. Virksomheter kan oppleve det utfordrende å skaffe risikokapital i overgangen fra oppfinnelse til kommersialisering og internasjonalisering. For mange bedrifter kan dette skyldes grunnleggende forhold ved prosjektet, men det kan også skyldes behov for annen risikoavlastning eller veiledning.

Produktivitetskommisjonen vurderer at kapitalmarkedet i Norge er åpent og rimelig velfungerende. Kommisjonen peker imidlertid på at staten er en tyngre aktør i kapitalmarkedet i Norge enn i andre land, og at det private eierskapet er fragmentert og begrenset. Den mener derfor det er behov for mer «kompetent kapital» i Norge. Kommisjonen viser også til at Norge har et noe lavt nivå på oppstart av selskaper. Tilgjengelig forskning peker på at den offentlige innsatsen bør vris mot tiltak som styrker kommersialiseringen, og at offentlige midler til virksomheter i oppstartsfasen bør skje gjennom ordninger der også private aktører er med.

Regjeringen vurderer derfor at en innsats i form av statlig kapital i størst grad kan gi en merverdi dersom den rettes mot ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering. Det legges imidlertid til grunn at det i denne fasen ikke nødvendigvis bare er tilgang på kapital som er utfordringen for markedsaktørene, og at styrket innsats også bør rettes mot å bedre kunnskap og veiledning.

Et annet sentralt tema det må tas stilling til, er om statlige midler bør gis som støtte til teknologiutvikling eller være investeringer med forventet markedsmessig avkastning. Eventuelt kan økte midler på området rettes inn mot begge typer tiltak. Stortinget har i anmodningsvedtaket slått fast at «Fornybar AS» skal være innrettet slik at selskapet forventes å gi markedsmessig avkastning over tid. Regjeringen vurderer at denne forutsetningen tilsier at aktiviteten under «Fornybar AS» ikke bør innebære subsidier.

Regjeringen legger videre til grunn at «Fornybar AS» skal investere sammen med private i primært unoterte selskaper som utvikler og benytter grønn teknologi. «Fornybar AS» skal ikke være majoritetseier.

Dersom investeringene til «Fornybar AS» forutsettes å gi markedsmessig avkastning, vil de statlige investeringene i stor grad måtte skje i konkurranse med private investorer. Aktuelle prosjekter for «Fornybar AS» vil i utgangspunktet være interessante for private investorer. Dermed kan det være en fare for at en slik innretning bidrar til å undergrave det private kapitalmarkedets funksjon som sorteringsmekanisme. Det må vurderes om det finnes innretninger av «Fornybar AS» som kan bidra til å utløse private investeringer heller enn å fortrenge dem. Det er en trend i OECD-området at det offentlige i større grad bruker fond-i-fond-modeller eller andre investeringsmodeller hvor man hviler på kompetansen til private eiermiljø i utvelgelse og oppfølgingen av enkeltinvesteringer. En slik tilnærming antas også ofte å ha en større effekt på å bygge opp bærekraftige private eiermiljø.

Historisk avkastning for investeringer innen fornybar energi har vært varierende. Svingningene i avkastningen innebærer at investeringene er tilknyttet høy risiko. I et diskusjonsnotat fra Norges Bank vises det til at fornybarinvesteringer i stor grad er utsatt for regulatorisk risiko, hvor innføring eller endring av statlige subsidier drastisk kan endre lønnsomheten i prosjekter. I tillegg er det en høy teknologisk risiko ved at teknologien ofte er umoden.

Realistisk forventning om markedsmessig avkastning er en forutsetning for at et statlig investeringsselskap skal håndteres som en statlig formuesplassering. Erfaringene fra tidligere statlige tiltak, kapitaltilgangen i markedet og forutsetningene en statlig aktør vil ha målt opp mot de private investorene, gjør at det ikke er rimelig å forvente markedsmessig avkastning samlet sett for «Fornybar AS». En entydig forutsetning om markedsmessig avkastning ville også innebære at investeringene i liten eller ingen grad er utløsende for prosjekter innen grønn teknologi. Dette kan tale for et mandat som åpner for å ta noe større risiko enn en ren finansiell aktør ville gjort, og at budsjetteringen tillater at porteføljen samlet sett ikke forventes å gi markedsmessig avkastning innenfor en tidshorisont som en privat aktør ville krevd.

Hensynet til avkastning tilsier samtidig et bredest mulig investeringsunivers for «Fornybar AS», både med tanke på type investeringer og geografi. Det samme gjelder dersom formålet er størst mulig klimagassreduksjon. Hensynet til nærings- og teknologiutvikling og fremme av lavutslippssamfunnet i Norge kan imidlertid tilsi at aktiviteten skal ha en norsk forankring og rette seg spesielt inn mot prosjekter i noen livsfaser eller bransjer hvor det kan være et udekket behov. Det bør likevel legges til rette for at investeringsuniverset er så vidt at «Fornybar AS» kan utnytte investeringsmuligheter som passer med selskapets kompetanse og risikoprofil.

Det er erfaringsmessig kostnads- og tidkrevende å etablere et nytt organ, og det vil ta tid før et slikt selskap får resultater. Regjeringen vurderer derfor muligheten for å oppnå raskere resultater og å unngå oppbygging av en stor administrasjon ved å se etableringen av «Fornybar AS» i sammenheng med eksisterende investeringsselskaper. Innfasingstakten av forvaltningskapital og administrasjon må tilpasses en forsvarlig vekstrate.

Staten har allerede et betydelig engasjement i kapitalmarkedet gjennom investeringsselskapene Investinor, Norfund og Argentum, samt virkemidler som såkornfond og pre-såkornfond. Særlig Investinor har et investeringsmandat som kan overlappe med formålene ved opprettelsen av «Fornybar AS», og som det er naturlig å se i sammenheng med «Fornybar AS». Formålene med opprettelsen av «Fornybar AS» grenser også mot Argentums investeringsmandat. Argentum er et statlig investeringsselskap som investerer i aktive eierfond, og er rettet mot Norge og Nord-Europa. Selskapet skal drives på forretningsmessig grunnlag og med sikte på å levere markedsmessig avkastning. Argentum investerer imidlertid i fond, og ikke direkte i selskaper. «Fornybar AS» kan ha en blandet portefølje bestående av både direkteinvesteringer og investeringer i andre fond for fornybar energi. Regjeringen vil vurdere en slik kombinasjon i det videre arbeidet.

På denne bakgrunn vil Regjeringen komme tilbake med et konkret forslag til investeringsmandat, organisering og budsjettering for «Fornybar AS» i forbindelse med statsbudsjettet for 2017. Regjeringen legger til grunn at «Fornybar AS» ikke skal være majoritetseier, men investere sammen med private i primært unoterte selskaper som utvikler og benytter grønn teknologi. Grønn teknologi avgrenses til tiltak som direkte eller indirekte bidrar til reduserte klimagassutslipp. Det skal ikke være et mål å spesielt stimulere til utbygging av ny kraftproduksjon i Norge. Prosjekter med produksjon av fornybar energi i andre land kan vurderes. Satsingen gjennom «Fornybar AS» skal så langt som mulig supplere eksisterende virkemidler og gi en merverdi. Satsingen skal inkludere innsats rettet mot ny teknologi i overgangen fra teknologiutvikling til kommersialisering.

Regjeringen legger til grunn at «Fornybar AS» skal være et kapitalvirkemiddel. Erfaringene fra tidligere statlige tiltak, kapitaltilgangen i markedet og forutsetningene en statlig aktør vil ha målt opp mot de private investorene, gjør at det ikke er rimelig å forvente markedsmessig avkastning samlet sett for «Fornybar AS». For å oppnå utløsende virkning, vil kravet om avkastning vurderes i lys av behovet for å kunne ta noe større risiko enn en ren finansiell aktør ville gjort, slik at porteføljen samlet sett ikke kan forventes å gi markedsmessig avkastning innenfor en tidshorisont som en privat aktør ville krevd. Forholdet til statsstøttereglene vil vurderes. Det legges til rette for at investeringsuniverset er så vidt at «Fornybar AS» kan utnytte investeringsmuligheter som passer med selskapets kompetanse og risikoprofil. Regjeringen legger samtidig til grunn at aktiviteten skal ha en norsk forankring. Etableringen av «Fornybar AS» vurderes i sammenheng med eksisterende investeringsselskaper.

Tilråding

Finansdepartementet

tilrår:

At Deres Majestet godkjenner og skriver under et framlagt forslag til proposisjon til Stortinget om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2016.

Vi HARALD, Norges Konge,

stadfester:

Stortinget blir bedt om å gjøre vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2016 i samsvar med et vedlagt forslag.

Forslag
til vedtak om tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2016

I

I statsbudsjettet for 2016 gjøres følgende endringer:

Utgifter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

20

Statsministerens kontor:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 267 000

fra kr 100 300 000 til kr 103 567 000

21

Statsrådet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 333 000

fra kr 159 600 000 til kr 167 933 000

24

Regjeringsadvokaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

16 450 000

fra kr 63 000 000 til kr 79 450 000

41

Stortinget:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

3 000 000

fra kr 935 800 000 til kr 932 800 000

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner, forhøyes med

1 500 000

fra kr 14 000 000 til kr 15 500 000

74

Reisetilskudd til skoler, forhøyes med

1 500 000

fra kr 3 500 000 til kr 5 000 000

61

Høyesterett:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 800 000

fra kr 94 997 000 til kr 96 797 000

100

Utenriksdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

67 000

fra kr 2 100 185 000 til kr 2 100 252 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

3 000 000

fra kr 17 250 000 til kr 20 250 000

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner:

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur

(AIIB), forhøyes med

17 620 000

fra kr 175 000 000 til kr 192 620 000

117

EØS-finansieringsordningene:

75

EØS-finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres, forhøyes med

257 428 000

fra kr 1 250 000 000 til kr 1 507 428 000

76

Den norske finansieringsordningen 2009–2014, kan overføres, forhøyes med

156 624 000

fra kr 1 150 000 000 til kr 1 306 624 000

(NY)

77

EØS-finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres, bevilges med

45 000 000

(NY)

78

Den norske finansieringsordningen 2014–2021, kan overføres, bevilges med

37 000 000

150

Bistand til Afrika:

78

Regionbevilgning for Afrika, kan overføres, nedsettes med

24 000 000

fra kr 2 094 640 000 til kr 2 070 640 000

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika:

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika, kan overføres, forhøyes med

28 000 000

fra kr 556 000 000 til kr 584 000 000

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling:

70

Sivilt samfunn, kan overføres, nedsettes med

12 783 000

fra kr 1 955 471 000 til kr 1 942 688 000

161

Næringsutvikling:

75

NORFUND – tapsavsetting, nedsettes med

5 500 000

fra kr 375 000 000 til kr 369 500 000

95

NORFUND – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland, nedsettes med

16 500 000

fra kr 1 125 000 000 til kr 1 108 500 000

164

Fred, forsoning og demokrati:

72

Global sikkerhet, utvikling og nedrustning, kan overføres, forhøyes med

26 900 000

fra kr 154 700 000 til kr 181 600 000

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

21 000 000

fra kr 237 000 000 til kr 258 000 000

70

Forskning, kan overføres, nedsettes med

10 000 000

fra kr 148 000 000 til kr 138 000 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.:

72

Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling, kan overføres,

nedsettes med

13 400 000

fra kr 767 200 000 til kr 753 800 000

74

Fornybar energi, kan overføres, nedsettes med

1 800 000

fra kr 470 000 000 til kr 468 200 000

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA):

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

10 317 000

fra kr 7 381 924 000 til kr 7 371 607 000

169

Global helse og utdanning:

70

Global helse, kan overføres, nedsettes med

35 000 000

fra kr 3 065 000 000 til kr 3 030 000 000

170

FN-organisasjoner mv.:

78

Bidrag andre FN-organisasjoner mv., kan overføres, forhøyes med

25 000 000

fra kr 187 300 000 til kr 212 300 000

171

Multilaterale finansinstitusjoner:

70

Verdensbanken, kan overføres, forhøyes med

25 000 000

fra kr 841 000 000 til kr 866 000 000

71

Regionale banker og fond, kan overføres, forhøyes med

3 400 000

fra kr 820 500 000 til kr 823 900 000

200

Kunnskapsdepartementet:

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

350 000

fra kr 11 197 000 til kr 11 547 000

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 491 000

fra kr 88 642 000 til kr 90 133 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

1 491 000

fra kr 1 491 000 til kr 0

225

Tiltak i grunnopplæringen:

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge,

forhøyes med

1 325 000

fra kr 492 063 000 til kr 493 388 000

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

5 000 000

fra kr 823 398 000 til kr 828 398 000

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere, nedsettes med

80 800 000

fra kr 1 324 132 000 til kr 1 243 332 000

231

Barnehager:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 51,

nedsettes med

8 750 000

fra kr 419 255 000 til kr 410 505 000

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram:

70

Tilskudd, forhøyes med

33 354 000

fra kr 513 780 000 til kr 547 134 000

253

Folkehøyskoler:

70

Tilskudd til folkehøyskoler, forhøyes med

4 898 000

fra kr 791 630 000 til kr 796 528 000

257

Kompetanse pluss:

70

Tilskudd, kan overføres, forhøyes med

20 000 000

fra kr 157 818 000 til kr 177 818 000

260

Universiteter og høyskoler:

50

Statlige universiteter og høyskoler, nedsettes med

5 720 000

fra kr 31 345 716 000 til kr 31 339 996 000

70

Private høyskoler, forhøyes med

2 000 000

fra kr 1 277 859 000 til kr 1 279 859 000

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter:

74

Tilskudd til velferdsarbeid, forhøyes med

6 000 000

fra kr 87 311 000 til kr 93 311 000

280

Felles enheter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 235 000

fra kr 80 456 000 til kr 86 691 000

73

Tilskudd til NORDUnet, kan overføres, forhøyes med

2 047 000

fra kr 33 352 000 til kr 35 399 000

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70, nedsettes med

6 235 000

fra kr 209 461 000 til kr 203 226 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

12 900 000

fra kr 24 867 000 til kr 37 767 000

73

Tilskudd til internasjonale programmer, forhøyes med

500 000

fra kr 73 351 000 til kr 73 851 000

283

Meteorologiformål:

50

Meteorologisk institutt, forhøyes med

10 000 000

fra kr 301 171 000 til kr 311 171 000

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter, nedsettes med

3 311 000

fra kr 127 345 000 til kr 124 034 000

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 71,

nedsettes med

1 000 000

fra kr 15 571 000 til kr 14 571 000

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning, forhøyes med

15 900 000

fra kr 251 562 000 til kr 267 462 000

288

Internasjonale samarbeidstiltak:

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner, forhøyes med

7 459 000

fra kr 306 024 000 til kr 313 483 000

73

EUs rammeprogram for forskning, kan overføres, forhøyes med

189 000 000

fra kr 2 325 815 000 til kr 2 514 815 000

315

Frivillighetsformål:

21

Forskning og utredning, forhøyes med

835 000

fra kr 5 879 000 til kr 6 714 000

74

Frivillighetsregister, kan overføres, nedsettes med

835 000

fra kr 835 000 til kr 0

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg, forhøyes med

50 000 000

fra kr 142 919 000 til kr 192 919 000

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge, forhøyes med

21 000 000

fra kr 5 000 000 til kr 26 000 000

320

Allmenne kulturformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

7 900 000

fra kr 133 683 000 til kr 141 583 000

53

Sametinget, forhøyes med

2 000 000

fra kr 80 487 000 til kr 82 487 000

55

Norsk kulturfond, nedsettes med

9 400 000

fra kr 81 256 000 til kr 71 856 000

323

Musikkformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

8 484 000

fra kr 163 950 000 til kr 172 434 000

78

Ymse faste tiltak, nedsettes med

6 984 000

fra kr 124 264 000 til kr 117 280 000

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 600 000

fra kr 523 931 000 til kr 525 531 000

400

Justis- og beredskapsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

11 000 000

fra kr 395 080 000 til kr 406 080 000

22

Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling, nedsettes med

2 000 000 000

fra kr 2 000 000 000 til kr 0

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling, kan overføres, nedsettes med

2 500 000

fra kr 27 336 000 til kr 24 836 000

410

Domstolene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

30 650 000

fra kr 2 064 183 000 til kr 2 094 833 000

414

Forliksråd og andre domsutgifter:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

20 000 000

fra kr 185 710 000 til kr 205 710 000

430

Kriminalomsorgen:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

10 000 000

fra kr 4 085 224 000 til kr 4 095 224 000

440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

70 900 000

fra kr 14 503 299 000 til kr 14 574 199 000

70

Tilskudd, nedsettes med

2 300 000

fra kr 76 333 000 til kr 74 033 000

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST):

1

Driftsutgifter, forhøyes med

72 325 000

fra kr 786 848 000 til kr 859 173 000

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

35 200 000

fra kr 671 002 000 til kr 706 202 000

452

Sentral krisehåndtering:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 650 000

fra kr 27 836 000 til kr 26 186 000

454

Redningshelikoptertjenesten:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

16 566 000

fra kr 879 034 000 til kr 862 468 000

455

Redningstjenesten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

19 600 000

fra kr 113 931 000 til kr 94 331 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

3 800 000

fra kr 12 045 000 til kr 8 245 000

456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

46 841 000

fra kr 549 588 000 til kr 502 747 000

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

110 000 000

fra kr 956 792 000 til kr 1 066 792 000

470

Fri rettshjelp:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 250 000

fra kr 719 091 000 til kr 720 341 000

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning:

71

Erstatningsansvar m.m., overslagsbevilgning, forhøyes med

600 000

fra kr 70 916 000 til kr 71 516 000

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging, overslagsbevilgning, forhøyes med

35 000 000

fra kr 22 502 000 til kr 57 502 000

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre:

70

Erstatning til voldsofre, overslagsbevilgning, forhøyes med

30 000 000

fra kr 331 229 000 til kr 361 229 000

473

Statens sivilrettsforvaltning:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 500 000

fra kr 42 160 000 til kr 39 660 000

480

Svalbardbudsjettet:

50

Tilskudd, forhøyes med

10 004 000

fra kr 302 891 000 til kr 312 895 000

490

Utlendingsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 100 000

fra kr 1 212 951 000 til kr 1 219 051 000

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak, forhøyes med

772 585 000

fra kr 4 995 249 000 til kr 5 767 834 000

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak, forhøyes med

107 195 000

fra kr 599 500 000 til kr 706 695 000

70

Stønader til beboere i asylmottak, nedsettes med

141 095 000

fra kr 861 113 000 til kr 720 018 000

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger,

overslagsbevilgning, nedsettes med

3 000 000

fra kr 122 254 000 til kr 119 254 000

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, kan overføres,

forhøyes med

1 422 000

fra kr 19 250 000 til kr 20 672 000

495

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

209 000

fra kr 252 460 000 til kr 252 251 000

496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling, kan overføres, forhøyes med

750 000

fra kr 39 686 000 til kr 40 436 000

60

Integreringstilskudd, kan overføres, forhøyes med

1 653 182 000

fra kr 8 393 128 000 til kr 10 046 310 000

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger,

overslagsbevilgning, forhøyes med

166 753 000

fra kr 596 383 000 til kr 763 136 000

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet,

nedsettes med

1 000 000

fra kr 82 208 000 til kr 81 208 000

73

Tilskudd, forhøyes med

2 500 000

fra kr 5 871 000 til kr 8 371 000

497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap,

kan overføres, forhøyes med

5 700 000

fra kr 31 868 000 til kr 37 568 000

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, forhøyes med

385 505 000

fra kr 1 985 608 000 til kr 2 371 113 000

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 920 000

fra kr 352 587 000 til kr 349 667 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

2 850 000

fra kr 78 942 000 til kr 76 092 000

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen:

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, nedsettes med

15 000 000

fra kr 130 000 000 til kr 115 000 000

33

Videreføring av byggeprosjekter, kan overføres, nedsettes med

90 000 000

fra kr 1 752 925 000 til kr 1 662 925 000

540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter, kan overføres,

nedsettes med

40 000 000

fra kr 75 000 000 til kr 35 000 000

541

IKT-politikk:

70

Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken,

kan nyttes under kap. 541 post 22,forhøyes med

350 000

fra kr 5 896 000 til kr 6 246 000

551

Regional utvikling og nyskaping:

60

Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling, forhøyes med

20 000 000

fra kr 1 156 993 000 til kr 1 176 993 000

552

Nasjonalt samarbeid for regional utvikling:

72

Nasjonale tiltak for regional utvikling, kan overføres, nedsettes med

2 800 000

fra kr 444 200 000 til kr 441 400 000

560

Sametinget:

50

Sametinget, forhøyes med

1 000 000

fra kr 279 679 000 til kr 280 679 000

561

Tilskudd til samiske formål:

50

Samisk høgskole, nedsettes med

1 000 000

fra kr 5 588 000 til kr 4 588 000

571

Rammetilskudd til kommuner:

60

Innbyggertilskudd, nedsettes med

1 073 200 000

fra kr 119 052 870 000 til kr 117 979 670 000

64

Skjønnstilskudd, kan nyttes under kap. 572 post 64, forhøyes med

500 000

fra kr 1 854 000 000 til kr 1 854 500 000

573

Kommunereform:

(NY)

61

Engangskostnader ved fylkessammenslåing, bevilges med

30 000 000

576

Vedlikehold og rehabilitering:

(NY)

60

Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner, bevilges med

250 000 000

580

Bostøtte:

70

Bostøtte, overslagsbevilgning, forhøyes med

306 000 000

fra kr 2 763 000 000 til kr 3 069 000 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak:

76

Tilskudd til utleieboliger, kan overføres, forhøyes med

37 800 000

fra kr 888 270 000 til kr 926 070 000

590

Planlegging og byutvikling:

71

Internasjonale organisasjoner, forhøyes med

97 000

fra kr 720 000 til kr 817 000

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.:

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

530 000

fra kr 61 126 000 til kr 60 596 000

70

Tilskudd, nedsettes med

270 000

fra kr 35 400 000 til kr 35 130 000

605

Arbeids- og velferdsetaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

14 200 000

fra kr 11 211 838 000 til kr 11 226 038 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

1 500 000

fra kr 31 278 000 til kr 32 778 000

606

Trygderetten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

800 000

fra kr 68 856 000 til kr 69 656 000

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

473 000 000

fra kr 10 350 000 000 til kr 10 823 000 000

(NY)

22

Sluttoppgjør, overslagsbevilgning, bevilges med

-3 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning,

forhøyes med

5 000 000

fra kr 115 000 000 til kr 120 000 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, nedsettes med

55 000 000

fra kr 1 177 000 000 til kr 1 122 000 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse, overslagsbevilgning,

nedsettes med

1 000 000

fra kr 13 000 000 til kr 12 000 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

4 000 000

fra kr 41 000 000 til kr 37 000 000

90

Utlån, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 400 000 000

fra kr 6 200 000 000 til kr 4 800 000 000

634

Arbeidsmarkedstiltak:

76

Tiltak for arbeidssøkere, kan overføres, forhøyes med

35 300 000

fra kr 7 089 910 000 til kr 7 125 210 000

635

Ventelønn:

1

Driftsutgifter, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 000 000

fra kr 47 000 000 til kr 48 000 000

640

Arbeidstilsynet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

1 320 000

fra kr 564 578 000 til kr 563 258 000

642

Petroleumstilsynet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 21, forhøyes med

4 800 000

fra kr 220 280 000 til kr 225 080 000

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

3 200 000

fra kr 30 938 000 til kr 27 738 000

660

Krigspensjon:

70

Tilskudd, militære, overslagsbevilgning, forhøyes med

1 000 000

fra kr 95 000 000 til kr 96 000 000

71

Tilskudd, sivile, overslagsbevilgning, nedsettes med

5 000 000

fra kr 245 000 000 til kr 240 000 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP):

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

10 000 000

fra kr 1 660 000 000 til kr 1 650 000 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

3 700 000

fra kr 383 700 000 til kr 380 000 000

701

Direktoratet for e-helse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

6 339 000

fra kr 254 316 000 til kr 260 655 000

70

Norsk Helsenett SF, nedsettes med

15 000 000

fra kr 124 758 000 til kr 109 758 000

702

Beredskap:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 70,

nedsettes med

6 000 000

fra kr 30 111 000 til kr 24 111 000

710

Folkehelseinstituttet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 750 000

fra kr 897 284 000 til kr 900 034 000

714

Folkehelse:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under postene 70,

74 og 79,forhøyes med

12 100 000

fra kr 151 676 000 til kr 163 776 000

74

Skolefrukt mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

23 800 000

fra kr 35 602 000 til kr 11 802 000

720

Helsedirektoratet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 160 000

fra kr 1 108 937 000 til kr 1 106 777 000

721

Statens helsetilsyn:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

230 000

fra kr 114 859 000 til kr 114 629 000

723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

10 000 000

fra kr 103 887 000 til kr 113 887 000

732

Regionale helseforetak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

3 900 000

fra kr 19 303 000 til kr 15 403 000

70

Særskilte tilskudd, kan overføres, kan nyttes under postene 72, 73, 74

og 75,forhøyes med

50 000 000

fra kr 750 543 000 til kr 800 543 000

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF, kan overføres, nedsettes med

2 449 000 000

fra kr 54 037 454 000 til kr 51 588 454 000

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF, kan overføres, nedsettes med

864 000 000

fra kr 19 074 231 000 til kr 18 210 231 000

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF, kan overføres, nedsettes med

654 000 000

fra kr 14 422 443 000 til kr 13 768 443 000

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, nedsettes med

583 000 000

fra kr 12 869 307 000 til kr 12 286 307 000

733

Habilitering og rehabilitering:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med

10 000 000

fra kr 12 526 000 til kr 22 526 000

72

Kjøp av opptrening mv., kan overføres, nedsettes med

1 700 000

fra kr 3 374 000 til kr 1 674 000

750

Statens legemiddelverk:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

5 960 000

fra kr 273 646 000 til kr 267 686 000

761

Omsorgstjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 79, forhøyes med

4 000 000

fra kr 134 116 000 til kr 138 116 000

60

Kommunale kompetansetiltak, kan overføres, nedsettes med

4 000 000

fra kr 114 150 000 til kr 110 150 000

62

Dagaktivitetstilbud, kan overføres, nedsettes med

20 000 000

fra kr 296 333 000 til kr 276 333 000

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene, overslagsbevilgning, forhøyes med

906 200 000

fra kr 156 000 000 til kr 1 062 200 000

67

Utviklingstiltak, forhøyes med

16 961 000

fra kr 67 889 000 til kr 84 850 000

68

Kompetanse og innovasjon, forhøyes med

10 000 000

fra kr 336 948 000 til kr 346 948 000

762

Primærhelsetjeneste:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 70, forhøyes med

4 000 000

fra kr 63 419 000 til kr 67 419 000

63

Allmennlegetjenester, nedsettes med

5 300 000

fra kr 128 904 000 til kr 123 604 000

765

Psykisk helse og rusarbeid:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, kan nyttes under post 72,

forhøyes med

1 000 000

fra kr 122 847 000 til kr 123 847 000

72

Frivillig arbeid mv., kan overføres, kan nyttes under post 21, nedsettes med

3 500 000

fra kr 262 378 000 til kr 258 878 000

75

Vold og traumatisk stress, nedsettes med

1 000 000

fra kr 162 520 000 til kr 161 520 000

781

Forsøk og utvikling mv.:

79

Tilskudd, kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 800 000

fra kr 58 518 000 til kr 62 318 000

783

Personell:

61

Turnustjeneste, nedsettes med

10 000 000

fra kr 141 661 000 til kr 131 661 000

840

Tiltak mot vold og overgrep:

21

Spesielle driftsutgifter, nedsettes med

6 700 000

fra kr 26 692 000 til kr 19 992 000

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv., kan nyttes under kap. 858

post 1, forhøyes med

500 000

fra kr 46 983 000 til kr 47 483 000

841

Samliv og konfliktløsning:

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser, overslagsbevilgning, nedsettes med

1 542 000

fra kr 7 542 000 til kr 6 000 000

844

Kontantstøtte:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, forhøyes med

70 000 000

fra kr 1 510 000 000 til kr 1 580 000 000

845

Barnetrygd:

70

Tilskudd, overslagsbevilgning, nedsettes med

30 000 000

fra kr 15 170 000 000 til kr 15 140 000 000

846

Familie- og oppveksttiltak:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under post 50 og post 71, forhøyes med

3 000 000

fra kr 9 235 000 til kr 12 235 000

62

Utvikling i kommunene, nedsettes med

10 000 000

fra kr 80 727 000 til kr 70 727 000

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21, forhøyes med

13 200 000

fra kr 7 225 000 til kr 20 425 000

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv., kan overføres, forhøyes med

1 000 000

fra kr 10 171 000 til kr 11 171 000

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet:

60

Kommunalt barnevern, nedsettes med

2 000 000

fra kr 683 371 000 til kr 681 371 000

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige,

mindreårige asylsøkere og flyktninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

180 488 000

fra kr 1 578 134 000 til kr 1 758 622 000

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv., kan nyttes under post 21, forhøyes med

3 000 000

fra kr 32 252 000 til kr 35 252 000

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet, kan overføres,

nedsettes med

2 000 000

fra kr 71 794 000 til kr 69 794 000

855

Statlig forvaltning av barnevernet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 22 og post 60, forhøyes med

72 000 000

fra kr 4 267 388 000 til kr 4 339 388 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 000 000

fra kr 20 689 000 til kr 22 689 000

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

201 000 000

fra kr 1 391 839 000 til kr 1 592 839 000

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 855 post 1, forhøyes med

209 000

fra kr 254 125 000 til kr 254 334 000

900

Nærings- og fiskeridepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

180 000

fra kr 335 058 000 til kr 335 238 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

5 000 000

fra kr 66 462 000 til kr 71 462 000

71

Miljøtiltak Raufoss, forhøyes med

3 500 000

fra kr 1 200 000 til kr 4 700 000

75

Tilskudd til særskilte prosjekter, kan overføres, nedsettes med

215 000

fra kr 15 000 000 til kr 14 785 000

904

Brønnøysundregistrene:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

3 500 000

fra kr 276 914 000 til kr 280 414 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

14 000 000

fra kr 20 000 000 til kr 34 000 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen, kan overføres, forhøyes med

5 000 000

fra kr 235 306 000 til kr 240 306 000

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk:

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, overslagsbevilgning, forhøyes med

100 000 000

fra kr 1 892 000 000 til kr 1 992 000 000

911

Konkurransetilsynet:

23

Klagenemnda for offentlige anskaffelser, forhøyes med

515 000

fra kr 9 400 000 til kr 9 915 000

919

Diverse fiskeriformål:

60

Tilskudd til kommuner, kan overføres, forhøyes med

417 820 000

fra kr 270 000 000 til kr 687 820 000

920

Norges forskningsråd:

50

Tilskudd til forskning, nedsettes med

1 400 000

fra kr 2 298 036 000 til kr 2 296 636 000

922

Romvirksomhet:

70

Kontingent i European Space Agency (ESA), forhøyes med

18 700 000

fra kr 198 700 000 til kr 217 400 000

71

Internasjonal romvirksomhet, forhøyes med

33 400 000

fra kr 339 100 000 til kr 372 500 000

926

Forskningsfartøy:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

20 000 000

fra kr 173 934 000 til kr 193 934 000

950

Forvaltning av statlig eierskap:

(NY)

70

Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, bevilges med

28 800 000

1100

Landbruks- og matdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

20 000

fra kr 145 916 000 til kr 145 896 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 600 000

fra kr 962 000 til kr 3 562 000

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer

med særskilte fullmakter, forhøyes med

18 500 000

fra kr 287 000 til kr 18 787 000

1138

Støtte til organisasjoner m.m.:

70

Støtte til organisasjoner, kan overføres, nedsettes med

5 000 000

fra kr 34 509 000 til kr 29 509 000

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser,

kan overføres,nedsettes med

2 600 000

fra kr 4 291 000 til kr 1 691 000

(NY)

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK),

bevilges med

5 000 000

1142

Landbruksdirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

6 100 000

fra kr 219 711 000 til kr 225 811 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, nedsettes med

600 000

fra kr 1 876 000 til kr 1 276 000

73

Tilskudd til erstatninger m.m., overslagsbevilgning, forhøyes med

10 000 000

fra kr 45 610 000 til kr 55 610 000

80

Radioaktivitetstiltak, kan overføres, nedsettes med

1 500 000

fra kr 2 500 000 til kr 1 000 000

1300

Samferdselsdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

160 000

fra kr 173 354 000 til kr 173 194 000

74

Tilskudd til Redningsselskapet, forhøyes med

10 000 000

fra kr 83 500 000 til kr 93 500 000

1310

Flytransport:

70

Kjøp av innenlandske flyruter, kan overføres, kan nyttes under kap. 1311

post 71, nedsettes med

15 300 000

fra kr 811 400 000 til kr 796 100 000

1320

Statens vegvesen:

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m.,

kan overføres, kan nyttes under post 29, post 30, post 31 og post 72,

forhøyes med

25 000 000

fra kr 10 502 030 000 til kr 10 527 030 000

30

Riksveginvesteringer, kan overføres, kan nyttes under post 23, post 29,

post 31 og post 72, forhøyes med

35 000 000

fra kr 14 514 000 000 til kr 14 549 000 000

1330

Særskilte transporttiltak:

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter, forhøyes med

90 000 000

fra kr 100 000 000 til kr 190 000 000

1350

Jernbaneverket:

23

Drift og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes under post 30, forhøyes med

74 500 000

fra kr 8 093 094 000 til kr 8 167 594 000

30

Investeringer i linjen, kan overføres, kan nyttes under post 23, forhøyes med

32 000 000

fra kr 5 824 600 000 til kr 5 856 600 000

1357

Togvedlikeholdsselskap:

(NY)

96

Aksjekapital, bevilges med

100 000

1358

Togmateriellselskap:

(NY)

96

Aksjekapital, bevilges med

100 000

1359

Salgs- og billetteringsselskap:

(NY)

96

Aksjekapital, bevilges med

100 000

1360

Kystverket:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under post 45, forhøyes med

2 000 000

fra kr 1 709 430 000 til kr 1 711 430 000

30

Nyanlegg og større vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

25 000 000

fra kr 553 200 000 til kr 578 200 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,

kan nyttes under post 1, forhøyes med

15 000 000

fra kr 197 300 000 til kr 212 300 000

1400

Klima- og miljødepartementet:

71

Internasjonale organisasjoner, forhøyes med

20 200 000

fra kr 48 509 000 til kr 68 709 000

1420

Miljødirektoratet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

4 000 000

fra kr 596 440 000 til kr 600 440 000

21

Spesielle driftsutgifter, forhøyes med

9 200 000

fra kr 166 580 000 til kr 175 780 000

22

Statlige vannmiljøtiltak, forhøyes med

13 700 000

fra kr 277 943 000 til kr 291 643 000

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner, kan overføres, forhøyes med

2 900 000

fra kr 2 392 000 til kr 5 292 000

34

Statlige erverv, nasjonalparker, kan overføres, forhøyes med

64 000 000

fra kr 32 580 000 til kr 96 580 000

37

Skogplanting, kan overføres, nedsettes med

1 000 000

fra kr 15 000 000 til kr 14 000 000

69

Oppryddingstiltak, kan overføres, kan nyttes under postene 39 og 79,

forhøyes med

20 000 000

fra kr 170 568 000 til kr 190 568 000

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak, kan overføres, nedsettes med

7 500 000

fra kr 33 255 000 til kr 25 755 000

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper, kan overføres, kan nyttes under

post 21, nedsettes med

9 200 000

fra kr 64 989 000 til kr 55 789 000

1422

Miljøvennlig skipsfart:

21

Spesielle driftsutgifter, kan nyttes under postene 60 og 70, forhøyes med

4 000 000

fra kr 5 219 000 til kr 9 219 000

(NY)

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner, kan nyttes under postene

21 og 70, bevilges med

20 000 000

(NY)

70

Tilskudd til private, kan nyttes under postene 21 og 60, bevilges med

41 000 000

1429

Riksantikvaren:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

1 700 000

fra kr 129 450 000 til kr 131 150 000

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø

og kulturlandskap, kan overføres, nedsettes med

1 000 000

fra kr 122 015 000 til kr 121 015 000

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner, kan overføres,

nedsettes med

400 000

fra kr 54 045 000 til kr 53 645 000

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring,

kan overføres, forhøyes med

5 000 000

fra kr 45 952 000 til kr 50 952 000

74

Tilskudd til fartøyvern, kan overføres, nedsettes med

300 000

fra kr 101 883 000 til kr 101 583 000

1471

Norsk Polarinstitutt:

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

2 000 000

fra kr 67 535 000 til kr 69 535 000

1600

Finansdepartementet:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 800 000

fra kr 332 258 000 til kr 329 458 000

21

Spesielle driftsutgifter, kan overføres, nedsettes med

5 100 000

fra kr 60 496 000 til kr 55 396 000

1602

Finanstilsynet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

2 000 000

fra kr 332 444 000 til kr 334 444 000

1605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

30 520 000

fra kr 323 428 000 til kr 353 948 000

1610

Tolletaten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

10 000 000

fra kr 1 289 516 000 til kr 1 299 516 000

1618

Skatteetaten:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

11 000 000

fra kr 5 113 954 000 til kr 5 102 954 000

22

Større IT-prosjekter, kan overføres, nedsettes med

62 400 000

fra kr 293 600 000 til kr 231 200 000

70

Tilskudd, nedsettes med

200 000

fra kr 3 200 000 til kr 3 000 000

1700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

25 211 000

fra kr 378 953 000 til kr 404 164 000

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan overføres, forhøyes med

31 159 000

fra kr 3 457 740 000 til kr 3 488 899 000

47

Nybygg og nyanlegg, kan overføres, kan nyttes under kap. 1761, post 47,

forhøyes med

96 638 000

fra kr 1 472 025 000 til kr 1 568 663 000

1716

Forsvarets forskningsinstitutt:

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt, nedsettes med

1 196 000

fra kr 188 763 000 til kr 187 567 000

1719

Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

9 843 000

fra kr 329 345 000 til kr 339 188 000

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet, kan overføres, nedsettes med

1 800 000

fra kr 15 229 000 til kr 13 429 000

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter,

kan overføres, forhøyes med

15 000 000

fra kr 267 540 000 til kr 282 540 000

1720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

112 804 000

fra kr 3 842 312 000 til kr 3 729 508 000

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

33 065 000

fra kr 2 009 923 000 til kr 2 042 988 000

1731

Hæren:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

67 414 000

fra kr 5 262 935 000 til kr 5 330 349 000

1732

Sjøforsvaret:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

55 441 000

fra kr 3 890 479 000 til kr 3 835 038 000

1733

Luftforsvaret:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

23 204 000

fra kr 4 759 844 000 til kr 4 783 048 000

1734

Heimevernet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

15 638 000

fra kr 1 213 630 000 til kr 1 229 268 000

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

233 360 000

fra kr 1 295 007 000 til kr 1 528 367 000

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsutgifter, kan nyttes under kap. 1760, post 45, forhøyes med

144 036 000

fra kr 1 408 348 000 til kr 1 552 384 000

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel, kan overføres,

nedsettes med

15 000 000

fra kr 56 546 000 til kr 41 546 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres,

kan nyttes under kap. 1761, post 45, nedsettes med

138 077 000

fra kr 5 081 182 000 til kr 4 943 105 000

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs

investeringsprogram for sikkerhet, kan overføres, kan nyttes under

kap. 1760, post 44, nedsettes med

99 000

fra kr 87 549 000 til kr 87 450 000

1790

Kystvakten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

38 692 000

fra kr 1 043 933 000 til kr 1 082 625 000

1791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

63 528 000

fra kr 865 496 000 til kr 929 024 000

1792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsutgifter, forhøyes med

78 959 000

fra kr 703 768 000 til kr 782 727 000

1795

Kulturelle og allmennyttige formål:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

2 252 000

fra kr 264 839 000 til kr 262 587 000

1800

Olje- og energidepartementet:

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv., kan overføres,

nedsettes med

700 000

fra kr 2 550 000 til kr 1 850 000

1815

Petoro AS:

70

Administrasjon, forhøyes med

5 300 000

fra kr 338 356 000 til kr 343 656 000

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat:

22

Flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under postene 60

og 72, forhøyes med

1 500 000

fra kr 369 484 000 til kr 370 984 000

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging, kan overføres, kan nyttes under

postene 22 og 72, forhøyes med

21 000 000

fra kr 14 000 000 til kr 35 000 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi:

50

Overføring til Energifondet, nedsettes med

2 800 000

fra kr 1 566 000 000 til kr 1 563 200 000

1830

Forskning og næringsutvikling:

50

Overføring til Norges forskningsråd, forhøyes med

50 000 000

fra kr 848 612 000 til kr 898 612 000

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak, kan overføres, forhøyes med

13 000 000

fra kr 31 300 000 til kr 44 300 000

72

Tilskudd til INTSOK, forhøyes med

700 000

fra kr 20 200 000 til kr 20 900 000

1840

CO₂-håndtering:

71

Forskningstjenester, TCM DA, kan overføres, nedsettes med

217 000 000

fra kr 1 806 000 000 til kr 1 589 000 000

2309

Tilfeldige utgifter:

1

Driftsutgifter, nedsettes med

225 000 000

fra kr 4 400 000 000 til kr 4 175 000 000

2410

Statens lånekasse for utdanning:

(NY)

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, kan nyttes

under post 01, bevilges med

11 300 000

50

Avsetning til utdanningsstipend, overslagsbevilgning, nedsettes med

16 719 000

fra kr 6 190 298 000 til kr 6 173 579 000

70

Utdanningsstipend, overslagsbevilgning, forhøyes med

339 152 000

fra kr 2 328 416 000 til kr 2 667 568 000

71

Andre stipend, overslagsbevilgning, forhøyes med

27 736 000

fra kr 842 305 000 til kr 870 041 000

72

Rentestøtte, overslagsbevilgning, nedsettes med

55 459 000

fra kr 921 121 000 til kr 865 662 000

73

Avskrivninger, overslagsbevilgning, forhøyes med

94 565 000

fra kr 509 530 000 til kr 604 095 000

74

Tap på utlån, forhøyes med

30 900 000

fra kr 327 200 000 til kr 358 100 000

90

Økt lån og rentegjeld, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 877 000

fra kr 24 343 146 000 til kr 24 348 023 000

2421

Innovasjon Norge:

50

Innovasjon – prosjekter, fond, forhøyes med

60 000 000

fra kr 523 500 000 til kr 583 500 000

70

Basiskostnader, nedsettes med

1 400 000

fra kr 170 370 000 til kr 168 970 000

71

Innovative næringsmiljøer, kan overføres, forhøyes med

20 000 000

fra kr 96 500 000 til kr 116 500 000

76

Miljøteknologi, kan overføres, nedsettes med

80 000 000

fra kr 504 500 000 til kr 424 500 000

2429

Eksportkreditt Norge AS:

71

Viderefakturerte utgifter, nedsettes med

200 000

fra kr 200 000 til kr 0

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

30

Investeringer, forhøyes med

1 000 000 000

fra kr 29 000 000 000 til kr 30 000 000 000

2445

Statsbygg:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

-4 284 000 000

2 Driftsutgifter

1 754 155 000

3 Avskrivninger

1 033 814 000

4 Renter av statens kapital

69 800 000

5 Til investeringsformål

1 119 976 000

-306 255 000

30

Prosjektering av bygg, kan overføres, forhøyes med

20 000 000

fra kr 102 613 000 til kr 122 613 000

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres, forhøyes med

39 400 000

fra kr 372 600 000 til kr 412 000 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres, forhøyes med

90 000 000

fra kr 179 344 000 til kr 269 344 000

2470

Statens pensjonskasse:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter, overslagsbevilgning

-640 644 000

2 Driftsutgifter, overslagsbevilgning

468 936 000

3 Avskrivninger

121 049 000

4 Renter av statens kapital

5 084 000

5 Til investeringsformål

18 070 000

-27 505 000

2530

Foreldrepenger:

70

Foreldrepenger ved fødsel, overslagsbevilgning, nedsettes med

270 000 000

fra kr 19 330 000 000 til kr 19 060 000 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

8 000 000

fra kr 468 000 000 til kr 460 000 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

10 000 000

fra kr 65 000 000 til kr 55 000 000

2541

Dagpenger:

70

Dagpenger, overslagsbevilgning, forhøyes med

691 000 000

fra kr 15 307 000 000 til kr 15 998 000 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.:

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

20 000 000

fra kr 860 000 000 til kr 880 000 000

2620

Stønad til enslig mor eller far:

70

Overgangsstønad, overslagsbevilgning, nedsettes med

100 300 000

fra kr 2 580 300 000 til kr 2 480 000 000

72

Stønad til barnetilsyn, overslagsbevilgning, nedsettes med

45 300 000

fra kr 415 300 000 til kr 370 000 000

76

Bidragsforskott, nedsettes med

70 000 000

fra kr 790 000 000 til kr 720 000 000

2650

Sykepenger:

70

Sykepenger for arbeidstakere mv., overslagsbevilgning, nedsettes med

145 000 000

fra kr 36 285 000 000 til kr 36 140 000 000

71

Sykepenger for selvstendige, overslagsbevilgning, nedsettes med

130 000 000

fra kr 1 530 000 000 til kr 1 400 000 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv., overslagsbevilgning,

nedsettes med

15 000 000

fra kr 595 000 000 til kr 580 000 000

2651

Arbeidsavklaringspenger:

70

Arbeidsavklaringspenger, overslagsbevilgning, nedsettes med

110 000 000

fra kr 34 230 000 000 til kr 34 120 000 000

2655

Uførhet:

70

Uføretrygd, overslagsbevilgning, forhøyes med

746 000 000

fra kr 78 824 000 000 til kr 79 570 000 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning, overslagsbevilgning, nedsettes med

6 000 000

fra kr 51 000 000 til kr 45 000 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.:

71

Hjelpestønad, overslagsbevilgning, nedsettes med

10 000 000

fra kr 1 670 000 000 til kr 1 660 000 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning, nedsettes med

17 000 000

fra kr 155 000 000 til kr 138 000 000

74

Tilskudd til biler, nedsettes med

61 000 000

fra kr 721 000 000 til kr 660 000 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester, nedsettes med

10 000 000

fra kr 275 000 000 til kr 265 000 000

77

Ortopediske hjelpemidler, nedsettes med

50 000 000

fra kr 1 400 000 000 til kr 1 350 000 000

78

Høreapparater, forhøyes med

35 000 000

fra kr 635 000 000 til kr 670 000 000

2670

Alderdom:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

272 000 000

fra kr 67 432 000 000 til kr 67 160 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, nedsettes med

420 000 000

fra kr 129 250 000 000 til kr 128 830 000 000

72

Ventetillegg, overslagsbevilgning, nedsettes med

17 000 000

fra kr 145 000 000 til kr 128 000 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv., overslagsbevilgning, forhøyes med

60 000 000

fra kr 5 740 000 000 til kr 5 800 000 000

2680

Etterlatte:

70

Grunnpensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

4 200 000

fra kr 1 165 800 000 til kr 1 170 000 000

71

Tilleggspensjon, overslagsbevilgning, forhøyes med

5 000 000

fra kr 895 000 000 til kr 900 000 000

2686

Stønad ved gravferd:

70

Gravferdsstønad, overslagsbevilgning, forhøyes med

5 000 000

fra kr 180 000 000 til kr 185 000 000

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.:

70

Spesialisthjelp, nedsettes med

42 400 000

fra kr 1 872 400 000 til kr 1 830 000 000

71

Psykologhjelp, forhøyes med

4 000 000

fra kr 266 000 000 til kr 270 000 000

72

Tannbehandling, nedsettes med

36 000 000

fra kr 2 451 000 000 til kr 2 415 000 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt, forhøyes med

24 400 000

fra kr 880 600 000 til kr 905 000 000

2751

Legemidler mv.:

70

Legemidler, forhøyes med

25 500 000

fra kr 10 015 500 000 til kr 10 041 000 000

71

Legeerklæringer, forhøyes med

1 000 000

fra kr 5 000 000 til kr 6 000 000

72

Medisinsk forbruksmateriell, forhøyes med

29 750 000

fra kr 1 929 500 000 til kr 1 959 250 000

2752

Refusjon av egenbetaling:

70

Egenandelstak 1, forhøyes med

160 000 000

fra kr 4 470 000 000 til kr 4 630 000 000

71

Egenandelstak 2, forhøyes med

3 000 000

fra kr 169 000 000 til kr 172 000 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.:

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter, kan nyttes under post 71, nedsettes med

1 000 000

fra kr 340 000 000 til kr 339 000 000

70

Allmennlegehjelp, nedsettes med

32 000 000

fra kr 4 607 000 000 til kr 4 575 000 000

71

Fysioterapi, kan nyttes under post 62, forhøyes med

40 000 000

fra kr 1 880 000 000 til kr 1 920 000 000

72

Jordmorhjelp, forhøyes med

3 000 000

fra kr 55 000 000 til kr 58 000 000

73

Kiropraktorbehandling, forhøyes med

1 000 000

fra kr 145 000 000 til kr 146 000 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling, forhøyes med

14 000 000

fra kr 118 000 000 til kr 132 000 000

2756

Andre helsetjenester:

70

Helsetjenester i annet EØS-land, forhøyes med

10 000 000

fra kr 13 000 000 til kr 23 000 000

71

Helsetjenester i utlandet mv., forhøyes med

30 000 000

fra kr 395 000 000 til kr 425 000 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv., forhøyes med

10 000 000

fra kr 215 000 000 til kr 225 000 000

2790

Andre helsetiltak:

70

Bidrag, forhøyes med

15 000 000

fra kr 180 000 000 til kr 195 000 000

Inntekter:

Kap.

Post

Formål

Kroner

3024

Regjeringsadvokaten:

1

Erstatning for utgifter i rettssaker, forhøyes med

3 200 000

fra kr 14 800 000 til kr 18 000 000

3041

Stortinget:

1

Salgsinntekter, forhøyes med

700 000

fra kr 6 500 000 til kr 7 200 000

3

Leieinntekter, nedsettes med

700 000

fra kr 900 000 til kr 200 000

3225

Tiltak i grunnopplæringen:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

25 197 000

fra kr 292 298 000 til kr 317 495 000

3334

Film- og medieformål:

70

Gebyr, nedsettes med

7 500 000

fra kr 10 000 000 til kr 2 500 000

3400

Justis- og beredskapsdepartementet:

4

Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling,

ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

1 000 000 000

fra kr 1 000 000 000 til kr 0

3410

Domstolene:

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene, nedsettes med

2 500 000

fra kr 20 440 000 til kr 17 940 000

3440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten:

2

Refusjoner mv., nedsettes med

12 500 000

fra kr 438 800 000 til kr 426 300 000

6

Gebyr – utlendingssaker, forhøyes med

6 607 000

fra kr 198 182 000 til kr 204 789 000

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon:

1

Brukerbetaling, nedsettes med

7 000 000

fra kr 311 701 000 til kr 304 701 000

2

Variable refusjoner, forhøyes med

36 500 000

fra kr 11 562 000 til kr 48 062 000

3490

Utlendingsdirektoratet:

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger,

ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

2 600 000

fra kr 130 913 000 til kr 128 313 000

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter,

forhøyes med

2 454 000

fra kr 20 218 000 til kr 22 672 000

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

715 476 000

fra kr 3 962 304 000 til kr 4 677 780 000

3496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere:

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

18 700 000

fra kr 266 475 000 til kr 285 175 000

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger,

ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

13 813 000

fra kr 85 108 000 til kr 71 295 000

3497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere:

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

63 269 000

fra kr 333 878 000 til kr 397 147 000

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT:

(NY)

86

Tvangsmulkt, bevilges med

100 000

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

1

Gebyrinntekter, lån, nedsettes med

4 000 000

fra kr 34 000 000 til kr 30 000 000

90

Tilbakebetaling av lån, forhøyes med

1 600 000 000

fra kr 17 000 000 000 til kr 18 600 000 000

3616

Gruppelivsforsikring:

1

Premieinntekter, forhøyes med

3 000 000

fra kr 105 000 000 til kr 108 000 000

3635

Ventelønn mv.:

1

Refusjon statlig virksomhet mv., nedsettes med

3 030 000

fra kr 31 030 000 til kr 28 000 000

3640

Arbeidstilsynet:

1

Diverse inntekter, nedsettes med

1 320 000

fra kr 1 320 000 til kr 0

3642

Petroleumstilsynet:

3

Gebyr tilsyn, forhøyes med

20 000 000

fra kr 51 540 000 til kr 71 540 000

3732

Regionale helseforetak:

86

Driftskreditter, nedsettes med

4 050 000 000

fra kr 4 350 000 000 til kr 300 000 000

3847

EUs ungdomsprogram:

1

Tilskudd fra Europakommisjonen, forhøyes med

1 900 000

fra kr 2 300 000 til kr 4 200 000

3855

Statlig forvaltning av barnevernet:

60

Kommunale egenandeler, nedsettes med

123 800 000

fra kr 1 496 745 000 til kr 1 372 945 000

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, forhøyes med

181 000 000

fra kr 1 217 364 000 til kr 1 398 364 000

3911

Konkurransetilsynet:

(NY)

87

Overtredelsesgebyr, bevilges med

100 000

3917

Fiskeridirektoratet:

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner, forhøyes med

206 000 000

fra kr 540 000 000 til kr 746 000 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA, nedsettes med

5 250 000

fra kr 9 000 000 til kr 3 750 000

4162

Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap:

90

Avdrag på lån, forhøyes med

15 000 000

fra kr 10 000 000 til kr 25 000 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS:

90

Avdrag på lån, forhøyes med

20 000 000

fra kr 25 000 000 til kr 45 000 000

4420

Miljødirektoratet:

1

Oppdrag og andre diverse inntekter, forhøyes med

3 000 000

fra kr 1 166 000 til kr 4 166 000

4481

Salg av klimakvoter:

1

Salgsinntekter, nedsettes med

427 640 000

fra kr 1 854 050 000 til kr 1 426 410 000

4605

Direktoratet for økonomistyring:

1

Økonomitjenester, forhøyes med

30 100 000

fra kr 41 900 000 til kr 72 000 000

4618

Skatteetaten:

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr, nedsettes med

3 000 000

fra kr 69 000 000 til kr 66 000 000

3

Andre inntekter, nedsettes med

11 000 000

fra kr 46 310 000 til kr 35 310 000

5

Gebyr for utleggsforretninger, forhøyes med

3 000 000

fra kr 44 000 000 til kr 47 000 000

89

Overtredelsesgebyr, forhøyes med

8 600 000

fra kr 4 400 000 til kr 13 000 000

4620

Statistisk sentralbyrå:

2

Oppdragsinntekter, forhøyes med

3 628 000

fra kr 218 972 000 til kr 222 600 000

4700

Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

21 000 000

fra kr 2 371 000 til kr 23 371 000

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg:

47

Salg av eiendom, forhøyes med

200 137 000

fra kr 99 863 000 til kr 300 000 000

4719

Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

3 000 000

fra kr 791 000 til kr 3 791 000

4720

Felles ledelse og kommandoapparat:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

46 161 000

fra kr 67 066 000 til kr 113 227 000

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

60 112 000

fra kr 76 263 000 til kr 136 375 000

4760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg:

1

Driftsinntekter, nedsettes med

1 485 000

fra kr 29 085 000 til kr 27 600 000

(NY)

45

Store nyanskaffelser, bevilges med

12 242 000

4791

Redningshelikoptertjenesten:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

67 728 000

fra kr 802 216 000 til kr 869 944 000

4792

Norske styrker i utlandet:

1

Driftsinntekter, forhøyes med

4 000 000

fra kr 10 296 000 til kr 14 296 000

4840

CO₂-håndtering:

80

Renter, TCM DA, nedsettes med

6 000 000

fra kr 25 000 000 til kr 19 000 000

86

Avdrag, TCM DA, nedsettes med

122 000 000

fra kr 1 236 000 000 til kr 1 114 000 000

5309

Tilfeldige inntekter:

29

Ymse, forhøyes med

100 000 000

fra kr 150 000 000 til kr 250 000 000

5310

Statens lånekasse for utdanning:

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter, nedsettes med

3 208 000

fra kr 25 190 000 til kr 21 982 000

29

Termingebyr, forhøyes med

215 000

fra kr 23 244 000 til kr 23 459 000

89

Purregebyrer, nedsettes med

67 589 000

fra kr 188 894 000 til kr 121 305 000

90

Redusert lån og rentegjeld, forhøyes med

607 626 000

fra kr 8 914 712 000 til kr 9 522 338 000

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend, forhøyes med

411 507 000

fra kr 5 689 308 000 til kr 6 100 815 000

5312

Husbanken:

1

Gebyrer m.m., nedsettes med

997 000

fra kr 12 797 000 til kr 11 800 000

5325

Innovasjon Norge:

56

Tilbakeføring av tapsfondsmidler fra distriktsrettet låneordning,

forhøyes med

5 100 000

fra kr 43 000 000 til kr 48 100 000

91

Tilbakeført kapital, såkornfond, forhøyes med

31 600 000

fra kr 10 000 000 til kr 41 600 000

5351

Overføring fra Norges Bank:

85

Overføring, forhøyes med

11 788 800 000

fra kr 14 800 000 000 til kr 26 588 800 000

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten:

24

Driftsresultat:

1 Driftsinntekter

123 800 000 000

2 Driftsutgifter

-32 000 000 000

3 Lete- og feltutviklingsutgifter

-2 300 000 000

4 Avskrivninger

-23 500 000 000

5 Renter av statens kapital

-4 000 000 000

62 000 000 000

30

Avskrivninger, nedsettes med

200 000 000

fra kr 23 700 000 000 til kr 23 500 000 000

5445

Statsbygg:

39

Avsetning til investeringsformål, forhøyes med

90 000 000

fra kr 1 029 976 000 til kr 1 119 976 000

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift:

30

Avskrivninger, nedsettes med

3 141 000

fra kr 1 181 159 000 til kr 1 178 018 000

5501

Skatter på formue og inntekt:

70

Trinnskatt, formuesskatt mv., nedsettes med

7 000 000

fra kr 46 543 000 000 til kr 46 536 000 000

5561

Flypassasjeravgift:

70

Flypassasjeravgift, nedsettes med

260 000 000

fra kr 1 045 000 000 til kr 785 000 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet:

70

Petroleumstilsynet – sektoravgift, nedsettes med

13 000 000

fra kr 96 620 000 til kr 83 620 000

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift:

80

Renter av statens faste kapital, nedsettes med

1 595 000

fra kr 76 753 000 til kr 75 158 000

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse:

80

Renter, nedsettes med

264 000 000

fra kr 1 948 000 000 til kr 1 684 000 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning:

80

Renter, nedsettes med

131 057 000

fra kr 3 800 306 000 til kr 3 669 249 000

5618

Aksjer i Posten Norge AS:

85

Utbytte, nedsettes med

320 000 000

fra kr 320 000 000 til kr 0

5623

Aksjer i Baneservice AS:

85

Utbytte, nedsettes med

8 300 000

fra kr 8 300 000 til kr 0

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS:

80

Renter, forhøyes med

14 700 000

fra kr 28 000 000 til kr 42 700 000

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge:

80

Renter på lån fra statskassen, nedsettes med

20 000 000

fra kr 200 000 000 til kr 180 000 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen, forhøyes med

18 400 000

fra kr 6 000 000 til kr 24 400 000

(NY)

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen, bevilges med

189 200 000

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa,

forhøyes med

2 600 000

fra kr 500 000 til kr 3 100 000

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet:

85

Statens overskuddsandel, forhøyes med

32 700 000

fra kr 25 800 000 til kr 58 500 000

5651

Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet:

85

Utbytte, nedsettes med

5 000 000

fra kr 5 000 000 til kr 0

5652

Statskog SF – renter og utbytte:

80

Renter, nedsettes med

1 200 000

fra kr 4 500 000 til kr 3 300 000

85

Utbytte, nedsettes med

9 200 000

fra kr 20 000 000 til kr 10 800 000

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning:

85

Utbytte, nedsettes med

962 500 000

fra kr 13 308 000 000 til kr 12 345 500 000

5680

Statnett SF:

85

Utbytte, forhøyes med

117 000 000

fra kr 240 000 000 til kr 357 000 000

5701

Diverse inntekter:

71

Refusjon ved yrkesskade, nedsettes med

46 480 000

fra kr 943 480 000 til kr 897 000 000

73

Refusjon fra bidragspliktige, nedsettes med

20 000 000

fra kr 270 000 000 til kr 250 000 000

86

Innkreving feilutbetalinger, forhøyes med

102 000 000

fra kr 718 000 000 til kr 820 000 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m., forhøyes med

6 000 000

fra kr 61 000 000 til kr 67 000 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs:

70

Dividende, nedsettes med

5 000 000

fra kr 205 000 000 til kr 200 000 000

5705

Refusjon av dagpenger:

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs, nedsettes med

10 000 000

fra kr 35 000 000 til kr 25 000 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge,

nedsettes med

300 000

fra kr 500 000 til kr 200 000

Fullmakter til å overskride gitte bevilgninger

II

Fullmakt til å utgifts- og inntektsføre uten bevilgning

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan utgifts-/inntektsføre ut-/innbetalinger knyttet til garantiansvar overfor Eksportfinans ASA uten bevilgning under kap. 950 Forvaltning av statlig eierskap, post 70 Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA og kap. 3950 Forvaltning av statlig eierskap, post 87 Innbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA, innenfor gitt garantiramme på 225 mill. kroner.

III

Fullmakt til å regnskapsføre utgifter

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan utgiftsføre uten bevilgning:

tilskudd til driftsutgifter i interimfasen for vedlikeholdsselskap jernbane under kap. 1357 Togvedlikeholdsselskap, post 70 Tilskudd til drift,

tilskudd til driftsutgifter i interimfasen for materiellselskap jernbane under kap. 1358 Togmateriellselskap jernbane, post 70 Tilskudd til drift,

tilskudd til driftsutgifter i interimfasen for salgs- og billetteringsselskap under kap. 1359 Salgs- og billetteringsselskap, post 70 Tilskudd til drift,

mot tilsvarende innsparing av bevilgningen i 2016 under kap. 1350 Jernbaneverket, post 23 Drift og vedlikehold.

IV

Merinntektsfullmakter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan:

overskride bevilgningen under

mot tilsvarende merinntekter under

kap. 1420 post 01

kap. 4420 post 01

kap. 1420 post 23

kap. 4420 postene 04, 06, 08 og 09

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover gitte bevilgninger

V

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

50,0 mill. kroner

VI

Fullmakt om innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse

Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet i 2016 kan inngå avtaler med varighet utover 2016 om midlertidig drift av innkvartering for utlendinger som søker beskyttelse i Norge. Stortinget samtykker i at Justis- og beredskapsdepartementet kan øke innkvarteringskapasiteten selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak, post 60 Tilskudd til vertskommuner for asylmottak eller post 70 Stønader til beboere i asylmottak, dersom det er nødvendig for å gi innkvartering av utlendinger som søker beskyttelse. Stortinget samtykker videre i at Justis- og beredskapsdepartementet kan iverksette beredskapstiltak med varighet utover 2016 for eventuelt sterkt økte ankomster av asylsøkere selv om det medfører et bevilgningsmessig merbehov over kap. 490 Utlendingsdirektoratet, post 21 Spesielle driftsutgifter, asylmottak og kap. 2445 Statsbygg, post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter og post 49 Kjøp av eiendommer og selv om det ikke foreligger fastsatt kostnadsramme. Summen av overskridelser på postene kan ikke overstige 3 mrd. kroner i 2016.

VII

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Kommunal- og moderniseringsdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitt bevilgning, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

70,0 mill. kroner

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

790,9 mill. kroner

VIII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

2 912,2 mill. kroner

IX

Utlånsfullmakt

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan gi Innovasjon Norge fullmakt til å gi tilsagn om nye landsdekkende innovasjonslån innenfor en ramme på 800 mill. kroner.

X

Tilsagnsfullmakter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

2421

Innovasjon Norge

72

Forsknings- og utviklingskontrakter

300 mill. kroner

76

Miljøteknologi

300 mill. kroner

XI

Fullmakter til å pådra staten forpliktelser utover budsjettåret for drifts- og vedlikeholdsarbeider

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet i 2016 kan forplikte staten for framtidige budsjettår ut over gitt bevilgning inntil følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme for gamle og nye forpliktelser

Ramme for forpliktelser som forfaller hvert år

1320

Statens vegvesen

23 og 34

Drift og vedlikehold

7 200 mill. kroner

2 500 mill. kroner

XII

Bestillingsfullmakt

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan foreta bestillinger av materiell o.l. utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

22

Statlige vannmiljøtiltak

40,5 mill. kroner

XIII

Tilsagnsfullmakt

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan gi tilsagn om tilskudd utover gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye tilsagn og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1420

Miljødirektoratet

34

Statlige erverv, nasjonalparker

57,0 mill. kroner

XIV

Fullmakt til å inngå forpliktelser

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan pådra forpliktelser for framtidige år til å kjøpe inn materiell og til å gi tilsagn om tilskudd ut over gitt bevilgning under kap. 1420 Miljødirektoratet, postene 39, 69 og 79 Oppryddingstiltak, men slik at samlet ramme for nye forpliktelser og gammelt ansvar ikke overstiger 157,7 mill. kroner.

XV

Bestillingsfullmakter

Stortinget samtykker i at Forsvarsdepartementet i 2016 kan foreta bestillinger ut over gitte bevilgninger, men slik at samlet ramme for nye bestillinger og gammelt ansvar ikke overstiger følgende beløp:

Kap.

Post

Betegnelse

Samlet ramme

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

01

Driftsutgifter

595 mill. kroner

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

01

Driftsutgifter

875 mill. kroner

Andre fullmakter

XVI

Pensjoner fra statskassen

Stortinget samtykker i at Arbeids- og sosialdepartementet kan regulere pensjoner fra statskassen på samme måte som for statspensjonister.

XVII

Endring i statlige eierposter

Stortinget samtykker i at Nærings- og fiskeridepartementet i 2016 gjennom salg av aksjer eller gjennom andre transaksjoner kan:

redusere eierskapet i Baneservice AS helt eller delvis.

redusere eierskapet i Veterinærmedisinsk Oppdragssenter AS helt eller delvis.

XVIII

Kjøp av aksjer

Stortinget samtykker i at Landbruks- og matdepartementet kan gi Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) fullmakt til å kjøpe aksjer for inntil 500 000 kroner i det planlagte innovasjonsselskapet på Ås.

XIX

Restverdisikring for eksisterende materiell, oppgraderinger av eksisterende materiell og investeringer i nytt materiell

Stortinget samtykker i at Samferdselsdepartementet for materiell som inngår i statens kjøp av persontransporttjenester med tog på kap. 1351, post 70 i 2016 kan:

gi en restverdigaranti for bokførte verdier på inntil 6 162 mill. kroner

gi ytterligere restverdigaranti til oppgraderinger og nyinvesteringer innenfor en ramme på inntil 2 620 mill. kroner knyttet til Gjøvikbanen, Vossabanen, og kapasitetsøkning på Østlandet, Trønderbanen, Eidangerparsellen og ERTMS. Det legges til grunn 75 pst. restverdigaranti.

XX

Kjøp av klimakvoter

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 kan inngå avtaler om kjøp av klimakvoter innenfor en samlet ramme på 2 000 mill. kroner for gamle og nye forpliktelser under kap. 1481 Klimakvoter, post 22 Kvotekjøp, generell ordning.

XXI

Utbetaling til Verdensbankens karbonfond

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet i 2016 får unntak fra forutsetningene i Stortingets vedtak fra 8. november 1984 om utbetalinger av gitte bevilgninger gjennom at tilskudd til Verdensbankens Forest Carbon Partnership Facility Carbon Fund kan utbetales med det formål å betale for fremtidige verifiserte utslippsreduksjoner.

XXII

Utbetaling av tilskudd til offentlig-privat samarbeid

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet får unntak fra forutsetningene i stortingsvedtak av 8. november 1984 om at utbetaling av gitte bevilgninger kun skal skje ved behov, slik at det kan utbetales tilskudd til risikoreduksjon for investeringer i avskogingsfri og bærekraftig råvareproduksjon i tråd med kriteriene for kap. 1482 Internasjonale klima- og utviklingstiltak, post 73 Klima- og skogsatsingen.

XXIII

Tilføying av stikkord

Stortinget samtykker i at Klima- og miljødepartementet kan tilføye stikkordet «kan overføres» på bevilgningen under kap. 1420 Miljødirektoratet, post 71 Marin forsøpling.

XXIV

Avtale om å stille lånemidler til disposisjon for IMFs låneordninger for lavinntektsland

Stortinget samtykker i at Finansdepartementet, på vegne av den norske stat, inngår en avtale med Det internasjonale valutafondet (IMF) om å stille ytterligere lånemidler til disposisjon for IMFs låneordninger for lavinntektsland med en ramme på 300 mill. SDR, slik at nye og gamle avtaler utgjør inntil 600 mill. SDR.

Vedlegg 1
Endringer etter saldert budsjett, utgifter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

20

Statsministerens kontor

1

Driftsutgifter

100 300

-

3 267

103 567

21

Statsrådet

1

Driftsutgifter

159 600

-

8 333

167 933

24

Regjeringsadvokaten

1

Driftsutgifter

63 000

-

16 450

79 450

Sum endringer Regjering

-

28 050

41

Stortinget

1

Driftsutgifter

935 800

-

-3 000

932 800

73

Kontingenter, internasjonale delegasjoner

14 000

-

1 500

15 500

74

Reisetilskudd til skoler

3 500

-

1 500

5 000

Sum endringer Stortinget og underliggende institusjoner

-

-

61

Høyesterett

1

Driftsutgifter

94 997

-

1 800

96 797

Sum endringer Høyesterett

-

1 800

100

Utenriksdepartementet

1

Driftsutgifter

2 100 185

-

67

2 100 252

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

17 250

-

3 000

20 250

116

Deltaking i internasjonale organisasjoner

90

Innskudd i Den asiatiske investeringsbanken for infrastruktur (AIIB)

175 000

-

17 620

192 620

117

EØS-finansieringsordningene

75

EØS-finansieringsordningen 2009–2014

1 250 000

-

257 428

1 507 428

76

Den norske finansieringsordningen 2009–2014

1 150 000

-

156 624

1 306 624

77

EØS-finansieringsordningen 2014–2021

-

-

45 000

45 000

78

Den norske finansieringsordningen 2014–2021

-

-

37 000

37 000

150

Bistand til Afrika

78

Regionbevilgning for Afrika

2 094 640

-

-24 000

2 070 640

152

Bistand til Midtøsten og Nord-Afrika

78

Regionbevilgning for Midtøsten og Nord-Afrika

556 000

-

28 000

584 000

160

Sivilt samfunn og demokratiutvikling

70

Sivilt samfunn

1 955 471

-

-12 783

1 942 688

161

Næringsutvikling

75

NORFUND – tapsavsetting

375 000

-

-5 500

369 500

95

NORFUND – grunnfondskapital ved investeringer i utviklingsland

1 125 000

-

-16 500

1 108 500

164

Fred, forsoning og demokrati

72

Global sikkerhet, utvikling og nedrustning

154 700

-

26 900

181 600

165

Forskning, kompetanseheving og evaluering

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

237 000

-

21 000

258 000

70

Forskning

148 000

-

-10 000

138 000

166

Miljø og bærekraftig utvikling mv.

72

Internasjonale miljøprosesser og bærekraftig utvikling

767 200

-

-13 400

753 800

74

Fornybar energi

470 000

-

-1 800

468 200

167

Flyktningtiltak i Norge, godkjent som utviklingshjelp (ODA)

21

Spesielle driftsutgifter

7 381 924

-

-10 317

7 371 607

169

Global helse og utdanning

70

Global helse

3 065 000

-

-35 000

3 030 000

170

FN-organisasjoner mv.

78

Bidrag andre FN-organisasjoner mv.

187 300

-

25 000

212 300

171

Multilaterale finansinstitusjoner

70

Verdensbanken

841 000

-

25 000

866 000

71

Regionale banker og fond

820 500

-

3 400

823 900

Sum endringer Utenriksdepartementet

-

516 739

200

Kunnskapsdepartementet

21

Spesielle driftsutgifter

11 197

-

350

11 547

222

Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat

1

Driftsutgifter

88 642

-

1 491

90 133

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 491

-

-1 491

0

225

Tiltak i grunnopplæringen

64

Tilskudd til opplæring av barn og unge som søker opphold i Norge

492 063

-

1 325

493 388

226

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen

21

Spesielle driftsutgifter

823 398

-

5 000

828 398

22

Videreutdanning for lærere og skoleledere

1 324 132

-

-80 800

1 243 332

231

Barnehager

21

Spesielle driftsutgifter

419 255

-

-8 750

410 505

252

EUs utdannings- og ungdomsprogram

70

Tilskudd

513 780

-

33 354

547 134

253

Folkehøyskoler

70

Tilskudd til folkehøyskoler

791 630

-

4 898

796 528

257

Kompetanse pluss

70

Tilskudd

157 818

-

20 000

177 818

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

31 345 716

-

-5 720

31 339 996

70

Private høyskoler

1 277 859

-

2 000

1 279 859

270

Internasjonal mobilitet og sosiale formål for studenter

74

Tilskudd til velferdsarbeid

87 311

-

6 000

93 311

280

Felles enheter

1

Driftsutgifter

80 456

-

6 235

86 691

73

Tilskudd til NORDUnet

33 352

-

2 047

35 399

281

Felles tiltak for universiteter og høyskoler

1

Driftsutgifter

209 461

-

-6 235

203 226

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

24 867

-

12 900

37 767

73

Tilskudd til internasjonale programmer

73 351

-

500

73 851

283

Meteorologiformål

50

Meteorologisk institutt

301 171

-

10 000

311 171

72

Internasjonale samarbeidsprosjekter

127 345

-

-3 311

124 034

287

Forskningsinstitutter og andre tiltak

21

Spesielle driftsutgifter

15 571

-

-1 000

14 571

60

Regionale forskningsfond, tilskudd til forskning

251 562

-

15 900

267 462

288

Internasjonale samarbeidstiltak

72

Internasjonale grunnforskningsorganisasjoner

306 024

-

7 459

313 483

73

EUs rammeprogram for forskning

2 325 815

-

189 000

2 514 815

Sum endringer Kunnskapsdepartementet

-

211 152

315

Frivillighetsformål

21

Forskning og utredning

5 879

-

835

6 714

74

Frivillighetsregister

835

-

-835

0

82

Merverdiavgiftskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg

142 919

-

50 000

192 919

86

Tilskudd til internasjonale sykkelritt i Norge

5 000

-

21 000

26 000

320

Allmenne kulturformål

1

Driftsutgifter

133 683

-

7 900

141 583

53

Sametinget

80 487

-

2 000

82 487

55

Norsk kulturfond

81 256

-

-9 400

71 856

323

Musikkformål

1

Driftsutgifter

163 950

-

8 484

172 434

78

Ymse faste tiltak

124 264

-

-6 984

117 280

326

Språk-, litteratur- og bibliotekformål

1

Driftsutgifter

523 931

-

1 600

525 531

Sum endringer Kulturdepartementet

-

74 600

400

Justis- og beredskapsdepartementet

1

Driftsutgifter

339 827

55 253

11 000

406 080

22

Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling

2 000 000

-

-2 000 000

0

23

Spesielle driftsutgifter, forskning og kunnskapsutvikling

27 336

-

-2 500

24 836

410

Domstolene

1

Driftsutgifter

2 064 183

-

30 650

2 094 833

414

Forliksråd og andre domsutgifter

1

Driftsutgifter

185 710

-

20 000

205 710

430

Kriminalomsorgen

1

Driftsutgifter

4 085 224

-

10 000

4 095 224

440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

1

Driftsutgifter

14 503 299

-

70 900

14 574 199

70

Tilskudd

76 333

-

-2 300

74 033

444

Politiets sikkerhetstjeneste (PST)

1

Driftsutgifter

786 848

-

72 325

859 173

451

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap

1

Driftsutgifter

671 002

-

35 200

706 202

452

Sentral krisehåndtering

1

Driftsutgifter

27 836

-

-1 650

26 186

454

Redningshelikoptertjenesten

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

879 034

-

-16 566

862 468

455

Redningstjenesten

1

Driftsutgifter

113 931

-

-19 600

94 331

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

12 045

-

-3 800

8 245

456

Direktoratet for nødkommunikasjon

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

549 588

-

-46 841

502 747

466

Særskilte straffesaksutgifter m.m.

1

Driftsutgifter

956 792

-

110 000

1 066 792

470

Fri rettshjelp

1

Driftsutgifter

719 091

-

1 250

720 341

471

Statens erstatningsansvar og Stortingets rettferdsvederlagsordning

71

Erstatningsansvar m.m.

70 916

-

600

71 516

72

Erstatning i anledning av straffeforfølging

22 502

-

35 000

57 502

472

Voldsoffererstatning og rådgiving for kriminalitetsofre

70

Erstatning til voldsofre

331 229

-

30 000

361 229

473

Statens sivilrettsforvaltning

1

Driftsutgifter

42 160

-

-2 500

39 660

480

Svalbardbudsjettet

50

Tilskudd

302 891

-

10 004

312 895

490

Utlendingsdirektoratet

1

Driftsutgifter

1 212 951

-

6 100

1 219 051

21

Spesielle driftsutgifter, asylmottak

4 995 249

-

772 585

5 767 834

60

Tilskudd til vertskommuner for asylmottak

599 500

-

107 195

706 695

70

Stønader til beboere i asylmottak

861 113

-

-141 095

720 018

72

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger

122 254

-

-3 000

119 254

75

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet

19 250

-

1 422

20 672

495

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

-

252 460

-209

252 251

496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling

-

39 686

750

40 436

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

-

48 780

-

48 780

50

Norges Forskningsråd

-

6 939

-

6 939

60

Integreringstilskudd

-

8 393 128

1 653 182

10 046 310

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger

-

596 383

166 753

763 136

62

Kommunale innvandrertiltak

-

198 157

-

198 157

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

-

2 047

-

2 047

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

-

82 208

-1 000

81 208

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

-

2 577

-

2 577

73

Tilskudd

-

5 871

2 500

8 371

497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap

-

31 868

5 700

37 568

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

-

13 782

-

13 782

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

-

1 985 608

385 505

2 371 113

Sum endringer Justis- og beredskapsdepartementet

11 714 747

1 297 560

500

Kommunal- og moderniseringsdepartementet

1

Driftsutgifter

352 587

-

-2 920

349 667

21

Spesielle driftsutgifter

78 942

-

-2 850

76 092

530

Byggeprosjekter utenfor husleieordningen

30

Prosjektering av bygg

130 000

-

-15 000

115 000

33

Videreføring av byggeprosjekter

1 752 925

-

-90 000

1 662 925

540

Direktoratet for forvaltning og IKT

25

Medfinansieringsordning for lønnsomme IKT-prosjekter

75 000

-

-40 000

35 000

541

IKT-politikk

70

Tilskudd til forvaltningsutvikling og samordning av IKT-politikken

5 896

-

350

6 246

551

Regional utvikling og nyskaping

60

Tilskudd til fylkeskommuner for regional utvikling

1 156 993

-

20 000

1 176 993

552

Nasjonalt samarbeid for regional utvikling

72

Nasjonale tiltak for regional utvikling

444 200

-

-2 800

441 400

560

Sametinget

50

Sametinget

279 679

-

1 000

280 679

561

Tilskudd til samiske formål

50

Samisk høgskole

5 588

-

-1 000

4 588

571

Rammetilskudd til kommuner

60

Innbyggertilskudd

119 052 870

-

-1 073 200

117 979 670

64

Skjønnstilskudd

1 854 000

-

500

1 854 500

573

Kommunereform

61

Engangskostnader ved fylkessammenslåing

-

-

30 000

30 000

576

Vedlikehold og rehabilitering

60

Tilskudd til vedlikehold og rehabilitering i kommuner

-

-

250 000

250 000

580

Bostøtte

70

Bostøtte

2 763 000

-

306 000

3 069 000

581

Bolig- og bomiljøtiltak

76

Tilskudd til utleieboliger

888 270

-

37 800

926 070

590

Planlegging og byutvikling

71

Internasjonale organisasjoner

720

-

97

817

Sum endringer Kommunal- og moderniseringsdepartementet

-

-582 023

601

Utredningsvirksomhet, forskning m.m.

21

Spesielle driftsutgifter

61 126

-

-530

60 596

70

Tilskudd

35 400

-

-270

35 130

605

Arbeids- og velferdsetaten

1

Driftsutgifter

11 211 838

-

14 200

11 226 038

21

Spesielle driftsutgifter

31 278

-

1 500

32 778

606

Trygderetten

1

Driftsutgifter

68 856

-

800

69 656

612

Tilskudd til Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter

10 350 000

-

473 000

10 823 000

22

Sluttoppgjør

-

-

-3 000

-3 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse

115 000

-

5 000

120 000

613

Arbeidsgiveravgift til folketrygden

1

Driftsutgifter

1 177 000

-

-55 000

1 122 000

70

For andre medlemmer av Statens pensjonskasse

13 000

-

-1 000

12 000

614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Driftsutgifter

41 000

-

-4 000

37 000

90

Utlån

6 200 000

-

-1 400 000

4 800 000

634

Arbeidsmarkedstiltak

76

Tiltak for arbeidssøkere

7 089 910

-

35 300

7 125 210

635

Ventelønn

1

Driftsutgifter

47 000

-

1 000

48 000

640

Arbeidstilsynet

1

Driftsutgifter

564 578

-

-1 320

563 258

642

Petroleumstilsynet

1

Driftsutgifter

220 280

-

4 800

225 080

21

Spesielle driftsutgifter

30 938

-

-3 200

27 738

660

Krigspensjon

70

Tilskudd, militære

95 000

-

1 000

96 000

71

Tilskudd, sivile

245 000

-

-5 000

240 000

666

Avtalefestet pensjon (AFP)

70

Tilskudd

1 660 000

-

-10 000

1 650 000

667

Supplerende stønad til personer over 67 år

70

Tilskudd

383 700

-

-3 700

380 000

Sum endringer Arbeids- og sosialdepartementet

-

-950 420

701

Direktoratet for e-helse

21

Spesielle driftsutgifter

254 316

-

6 339

260 655

70

Norsk Helsenett SF

124 758

-

-15 000

109 758

702

Beredskap

21

Spesielle driftsutgifter

30 111

-

-6 000

24 111

710

Folkehelseinstituttet

1

Driftsutgifter

897 284

-

2 750

900 034

714

Folkehelse

21

Spesielle driftsutgifter

151 676

-

12 100

163 776

74

Skolefrukt mv.

35 602

-

-23 800

11 802

720

Helsedirektoratet

1

Driftsutgifter

1 108 937

-

-2 160

1 106 777

721

Statens helsetilsyn

1

Driftsutgifter

114 859

-

-230

114 629

723

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

1

Driftsutgifter

103 887

-

10 000

113 887

732

Regionale helseforetak

21

Spesielle driftsutgifter

19 303

-

-3 900

15 403

70

Særskilte tilskudd

750 543

-

50 000

800 543

72

Basisbevilgning Helse Sør-Øst RHF

54 037 454

-

-2 449 000

51 588 454

73

Basisbevilgning Helse Vest RHF

19 074 231

-

-864 000

18 210 231

74

Basisbevilgning Helse Midt-Norge RHF

14 422 443

-

-654 000

13 768 443

75

Basisbevilgning Helse Nord RHF

12 869 307

-

-583 000

12 286 307

733

Habilitering og rehabilitering

21

Spesielle driftsutgifter

12 526

-

10 000

22 526

72

Kjøp av opptrening mv.

3 374

-

-1 700

1 674

750

Statens legemiddelverk

1

Driftsutgifter

273 646

-

-5 960

267 686

761

Omsorgstjeneste

21

Spesielle driftsutgifter

134 116

-

4 000

138 116

60

Kommunale kompetansetiltak

114 150

-

-4 000

110 150

62

Dagaktivitetstilbud

296 333

-

-20 000

276 333

65

Forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene

156 000

-

906 200

1 062 200

67

Utviklingstiltak

67 889

-

16 961

84 850

68

Kompetanse og innovasjon

336 948

-

10 000

346 948

762

Primærhelsetjeneste

21

Spesielle driftsutgifter

63 419

-

4 000

67 419

63

Allmennlegetjenester

128 904

-

-5 300

123 604

765

Psykisk helse og rusarbeid

21

Spesielle driftsutgifter

122 847

-

1 000

123 847

72

Frivillig arbeid mv.

262 378

-

-3 500

258 878

75

Vold og traumatisk stress

162 520

-

-1 000

161 520

781

Forsøk og utvikling mv.

79

Tilskudd

58 518

-

3 800

62 318

783

Personell

61

Turnustjeneste

141 661

-

-10 000

131 661

Sum endringer Helse- og omsorgsdepartementet

-

-3 615 400

800

Barne- og likestillingsdepartementet

1

Driftsutgifter

163 599

-21 028

-

142 571

21

Spesielle driftsutgifter

11 749

-2 625

-

9 124

820

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet

1

Driftsutgifter

252 460

-252 460

-

0

821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, kunnskapsutvikling

39 686

-39 686

-

0

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

48 780

-48 780

-

0

50

Norges Forskningsråd

6 939

-6 939

-

0

60

Integreringstilskudd

8 393 128

-8 393 128

-

0

61

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger

596 383

-596 383

-

0

62

Kommunale innvandrertiltak

198 157

-198 157

-

0

70

Bosettingsordningen og integreringstilskudd, oppfølging

2 047

-2 047

-

0

71

Tilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet

82 208

-82 208

-

0

72

Statsautorisasjonsordningen for tolker m.m.

2 577

-2 577

-

0

73

Tilskudd

5 871

-5 871

-

0

822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

21

Spesielle driftsutgifter, opplæring i norsk og samfunnskunnskap

31 868

-31 868

-

0

22

Prøver i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

13 782

-13 782

-

0

60

Tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1 985 608

-1 985 608

-

0

840

Tiltak mot vold og overgrep

21

Spesielle driftsutgifter

26 692

-

-6 700

19 992

70

Tilskudd til voldsforebyggende tiltak mv.

46 983

-

500

47 483

841

Samliv og konfliktløsning

23

Refusjon av utgifter til DNA-analyser

7 542

-

-1 542

6 000

844

Kontantstøtte

70

Tilskudd

1 510 000

-

70 000

1 580 000

845

Barnetrygd

70

Tilskudd

15 170 000

-

-30 000

15 140 000

846

Familie- og oppveksttiltak

21

Spesielle driftsutgifter

9 235

-

3 000

12 235

62

Utvikling i kommunene

80 727

-

-10 000

70 727

71

Utviklings- og opplysningsarbeid mv.

7 225

-

13 200

20 425

79

Tilskudd til internasjonalt ungdomssamarbeid mv.

10 171

-

1 000

11 171

854

Tiltak i barne- og ungdomsvernet

60

Kommunalt barnevern

683 371

-

-2 000

681 371

65

Refusjon av kommunale utgifter til barneverntiltak knyttet til enslige, mindreårige asylsøkere og flyktninger

1 578 134

-

180 488

1 758 622

71

Utvikling og opplysningsarbeid mv.

32 252

-

3 000

35 252

72

Tilskudd til forskning og utvikling i barnevernet

71 794

-

-2 000

69 794

855

Statlig forvaltning av barnevernet

1

Driftsutgifter

4 267 388

-

72 000

4 339 388

21

Spesielle driftsutgifter

20 689

-

2 000

22 689

856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

1

Driftsutgifter

1 391 839

-

201 000

1 592 839

858

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

1

Driftsutgifter

254 125

-

209

254 334

Sum endringer Barne- og likestillingsdepartementet

-11 683 147

494 155

900

Nærings- og fiskeridepartementet

1

Driftsutgifter

335 058

-

180

335 238

21

Spesielle driftsutgifter

66 462

-

5 000

71 462

71

Miljøtiltak Raufoss

1 200

-

3 500

4 700

75

Tilskudd til særskilte prosjekter

15 000

-

-215

14 785

904

Brønnøysundregistrene

1

Driftsutgifter

276 914

-

3 500

280 414

21

Spesielle driftsutgifter

20 000

-

14 000

34 000

22

Forvaltning av Altinn-løsningen

235 306

-

5 000

240 306

909

Tiltak for sysselsetting av sjøfolk

73

Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk

1 892 000

-

100 000

1 992 000

911

Konkurransetilsynet

23

Klagenemnda for offentlige anskaffelser

9 400

-

515

9 915

919

Diverse fiskeriformål

60

Tilskudd til kommuner

270 000

-

417 820

687 820

920

Norges forskningsråd

50

Tilskudd til forskning

2 298 036

-

-1 400

2 296 636

922

Romvirksomhet

70

Kontingent i European Space Agency (ESA)

198 700

-

18 700

217 400

71

Internasjonal romvirksomhet

339 100

-

33 400

372 500

926

Forskningsfartøy

1

Driftsutgifter

173 934

-

20 000

193 934

950

Forvaltning av statlig eierskap

51

Tapsavsetning, egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

-

138 000

-

138 000

70

Utbetaling – garantiordning, Eksportfinans ASA

-

-

28 800

28 800

95

Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

-

138 000

-

138 000

Sum endringer Nærings- og fiskeridepartementet

276 000

648 800

1100

Landbruks- og matdepartementet

1

Driftsutgifter

145 916

-

-20

145 896

21

Spesielle driftsutgifter

962

-

2 600

3 562

50

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold – forvaltningsorganer med særskilte fullmakter

287

-

18 500

18 787

1138

Støtte til organisasjoner m.m.

70

Støtte til organisasjoner

34 509

-

-5 000

29 509

71

Internasjonalt skogpolitisk samarbeid – organisasjoner og prosesser

4 291

-

-2 600

1 691

72

Stiftelsen Norsk senter for økologisk landbruk (NORSØK)

-

-

5 000

5 000

1142

Landbruksdirektoratet

1

Driftsutgifter

219 711

-

6 100

225 811

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

1 876

-

-600

1 276

71

Omstillingstiltak i Indre Finnmark

9 519

-2 300

-

7 219

73

Tilskudd til erstatninger m.m.

45 610

-

10 000

55 610

80

Radioaktivitetstiltak

2 500

-

-1 500

1 000

1151

Til gjennomføring av reindriftsavtalen

51

Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet

35 600

-3 200

-

32 400

75

Kostnadssenkende og direkte tilskudd

68 700

5 950

-

74 650

79

Velferdsordninger

2 600

-450

-

2 150

Sum endringer Landbruks- og matdepartementet

-

32 480

1300

Samferdselsdepartementet

1

Driftsutgifter

173 354

-

-160

173 194

74

Tilskudd til Redningsselskapet

83 500

-

10 000

93 500

1310

Flytransport

70

Kjøp av innenlandske flyruter

811 400

-

-15 300

796 100

1320

Statens vegvesen

23

Drift og vedlikehold av riksveger, trafikant- og kjøretøytilsyn m.m.

10 502 030

-

25 000

10 527 030

30

Riksveginvesteringer

14 514 000

-

35 000

14 549 000

1330

Særskilte transporttiltak

63

Særskilt tilskudd til store kollektivprosjekter

100 000

-

90 000

190 000

1350

Jernbaneverket

23

Drift og vedlikehold

8 093 094

-

74 500

8 167 594

30

Investeringer i linjen

5 824 600

-

32 000

5 856 600

1357

Togvedlikeholdsselskap

96

Aksjekapital

-

-

100

100

1358

Togmateriellselskap

96

Aksjekapital

-

-

100

100

1359

Salgs- og billetteringsselskap

96

Aksjekapital

-

-

100

100

1360

Kystverket

1

Driftsutgifter

1 709 430

-

2 000

1 711 430

30

Nyanlegg og større vedlikehold

553 200

-

25 000

578 200

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

197 300

-

15 000

212 300

Sum endringer Samferdselsdepartementet

-

293 340

1400

Klima- og miljødepartementet

71

Internasjonale organisasjoner

48 509

-

20 200

68 709

1420

Miljødirektoratet

1

Driftsutgifter

596 440

-

4 000

600 440

21

Spesielle driftsutgifter

166 580

-

9 200

175 780

22

Statlige vannmiljøtiltak

277 943

-

13 700

291 643

32

Statlige erverv, fylkesvise verneplaner

2 392

-

2 900

5 292

34

Statlige erverv, nasjonalparker

32 580

-

64 000

96 580

37

Skogplanting

15 000

-

-1 000

14 000

69

Oppryddingstiltak

170 568

-

20 000

190 568

70

Tilskudd til vannmiljøtiltak

33 255

-

-7 500

25 755

82

Tilskudd til truede arter og naturtyper

64 989

-

-9 200

55 789

1422

Miljøvennlig skipsfart

21

Spesielle driftsutgifter

5 219

-

4 000

9 219

60

Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner

-

-

20 000

20 000

70

Tilskudd til private

-

-

41 000

41 000

1429

Riksantikvaren

1

Driftsutgifter

129 450

-

1 700

131 150

71

Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kulturmiljø og kulturlandskap

122 015

-

-1 000

121 015

72

Tilskudd til tekniske og industrielle kulturminner

54 045

-

-400

53 645

73

Tilskudd til bygninger og anlegg fra middelalderen og brannsikring

45 952

-

5 000

50 952

74

Tilskudd til fartøyvern

101 883

-

-300

101 583

1471

Norsk Polarinstitutt

21

Spesielle driftsutgifter

67 535

-

2 000

69 535

Sum endringer Klima- og miljødepartementet

-

188 300

1600

Finansdepartementet

1

Driftsutgifter

332 258

-

-2 800

329 458

21

Spesielle driftsutgifter

60 496

-

-5 100

55 396

1602

Finanstilsynet

1

Driftsutgifter

332 444

-

2 000

334 444

1605

Direktoratet for økonomistyring

1

Driftsutgifter

323 428

-

30 520

353 948

1610

Tolletaten

1

Driftsutgifter

1 289 516

-

10 000

1 299 516

1618

Skatteetaten

1

Driftsutgifter

5 113 954

-

-11 000

5 102 954

22

Større IT-prosjekter

293 600

-

-62 400

231 200

70

Tilskudd

3 200

-

-200

3 000

Sum endringer Finansdepartementet

-

-38 980

1700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsutgifter

378 953

-

25 211

404 164

1710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

1

Driftsutgifter

3 457 740

-

31 159

3 488 899

47

Nybygg og nyanlegg

1 472 025

-

96 638

1 568 663

1716

Forsvarets forskningsinstitutt

51

Tilskudd til Forsvarets forskningsinstitutt

188 763

-

-1 196

187 567

1719

Fellesutgifter og tilskudd til foretak under Forsvarsdepartementet

1

Driftsutgifter

329 345

-

9 843

339 188

43

Til disposisjon for Forsvarsdepartementet

15 229

-

-1 800

13 429

78

Norges tilskudd til NATOs og internasjonale driftsbudsjetter

267 540

-

15 000

282 540

1720

Felles ledelse og kommandoapparat

1

Driftsutgifter

3 842 312

-

-112 804

3 729 508

1725

Fellesinstitusjoner og -utgifter under Forsvarsstaben

1

Driftsutgifter

2 009 923

-

33 065

2 042 988

1731

Hæren

1

Driftsutgifter

5 262 935

-

67 414

5 330 349

1732

Sjøforsvaret

1

Driftsutgifter

3 890 479

-

-55 441

3 835 038

1733

Luftforsvaret

1

Driftsutgifter

4 759 844

-

23 204

4 783 048

1734

Heimevernet

1

Driftsutgifter

1 213 630

-

15 638

1 229 268

1740

Forsvarets logistikkorganisasjon

1

Driftsutgifter

1 295 007

-

233 360

1 528 367

1760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

1

Driftsutgifter

1 408 348

-

144 036

1 552 384

44

Fellesfinansierte investeringer, nasjonalfinansiert andel

56 546

-

-15 000

41 546

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 081 182

-

-138 077

4 943 105

75

Fellesfinansierte investeringer, Norges tilskudd til NATOs investeringsprogram for sikkerhet

87 549

-

-99

87 450

1790

Kystvakten

1

Driftsutgifter

1 043 933

-

38 692

1 082 625

1791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsutgifter

865 496

-

63 528

929 024

1792

Norske styrker i utlandet

1

Driftsutgifter

703 768

-

78 959

782 727

1795

Kulturelle og allmennyttige formål

1

Driftsutgifter

264 839

-

-2 252

262 587

Sum endringer Forsvarsdepartementet

-

549 078

1800

Olje- og energidepartementet

70

Tilskudd til internasjonale organisasjoner mv.

2 550

-

-700

1 850

1815

Petoro AS

70

Administrasjon

338 356

-

5 300

343 656

1820

Norges vassdrags- og energidirektorat

22

Flom- og skredforebygging

369 484

-

1 500

370 984

60

Tilskudd til flom- og skredforebygging

14 000

-

21 000

35 000

1825

Energiomlegging, energi- og klimateknologi

50

Overføring til Energifondet

1 566 000

-

-2 800

1 563 200

1830

Forskning og næringsutvikling

50

Overføring til Norges forskningsråd

848 612

-

50 000

898 612

70

Internasjonale samarbeids- og utviklingstiltak

31 300

-

13 000

44 300

72

Tilskudd til INTSOK

20 200

-

700

20 900

1840

CO₂-håndtering

71

Forskningstjenester, TCM DA

1 806 000

-

-217 000

1 589 000

Sum endringer Olje- og energidepartementet

-

-129 000

2309

Tilfeldige utgifter

1

Driftsutgifter

4 400 000

-

-225 000

4 175 000

Sum endringer Ymse utgifter

-

-225 000

2410

Statens lånekasse for utdanning

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

-

-

11 300

11 300

50

Avsetning til utdanningsstipend

6 190 298

-

-16 719

6 173 579

70

Utdanningsstipend

2 328 416

-

339 152

2 667 568

71

Andre stipend

842 305

-

27 736

870 041

72

Rentestøtte

921 121

-

-55 459

865 662

73

Avskrivninger

509 530

-

94 565

604 095

74

Tap på utlån

327 200

-

30 900

358 100

90

Økt lån og rentegjeld

24 343 146

-

4 877

24 348 023

2421

Innovasjon Norge

50

Innovasjon – prosjekter, fond

523 500

-

60 000

583 500

70

Basiskostnader

170 370

-

-1 400

168 970

71

Innovative næringsmiljøer

96 500

-

20 000

116 500

76

Miljøteknologi

504 500

-

-80 000

424 500

2429

Eksportkreditt Norge AS

71

Viderefakturerte utgifter

200

-

-200

0

Sum endringer Statsbankene

-

434 752

2440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

30

Investeringer

29 000 000

-

1 000 000

30 000 000

Sum endringer Statlig petroleumsvirksomhet

-

1 000 000

2445

Statsbygg

24

Driftsresultat

-306 255

-

-

-306 255

30

Prosjektering av bygg

102 613

-

20 000

122 613

31

Igangsetting av ordinære byggeprosjekter

372 600

-

39 400

412 000

45

Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

179 344

-

90 000

269 344

2470

Statens pensjonskasse

24

Driftsresultat

-22 769

-

-4 736

-27 505

Sum endringer Statens forretningsdrift

-

144 664

2530

Foreldrepenger

70

Foreldrepenger ved fødsel

19 330 000

-

-270 000

19 060 000

71

Engangsstønad ved fødsel og adopsjon

468 000

-

-8 000

460 000

73

Foreldrepenger ved adopsjon

65 000

-

-10 000

55 000

2541

Dagpenger

70

Dagpenger

15 264 000

43 000

691 000

15 998 000

2542

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

70

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs mv.

860 000

-

20 000

880 000

2620

Stønad til enslig mor eller far

70

Overgangsstønad

2 580 300

-

-100 300

2 480 000

72

Stønad til barnetilsyn

415 300

-

-45 300

370 000

76

Bidragsforskott

790 000

-

-70 000

720 000

2650

Sykepenger

70

Sykepenger for arbeidstakere mv.

36 285 000

-

-145 000

36 140 000

71

Sykepenger for selvstendige

1 530 000

-

-130 000

1 400 000

72

Pleie-, opplærings- og omsorgspenger mv.

595 000

-

-15 000

580 000

2651

Arbeidsavklaringspenger

70

Arbeidsavklaringspenger

34 230 000

-

-110 000

34 120 000

2655

Uførhet

70

Uføretrygd

78 824 000

-

746 000

79 570 000

76

Yrkesskadetrygd gml. lovgivning

51 000

-

-6 000

45 000

2661

Grunn- og hjelpestønad, hjelpemidler mv.

71

Hjelpestønad

1 670 000

-

-10 000

1 660 000

73

Hjelpemidler mv. under arbeid og utdanning

155 000

-

-17 000

138 000

74

Tilskudd til biler

721 000

-

-61 000

660 000

76

Bedring av funksjonsevnen, hjelpemidler som tjenester

275 000

-

-10 000

265 000

77

Ortopediske hjelpemidler

1 400 000

-

-50 000

1 350 000

78

Høreapparater

635 000

-

35 000

670 000

2670

Alderdom

70

Grunnpensjon

67 432 000

-

-272 000

67 160 000

71

Tilleggspensjon

129 250 000

-

-420 000

128 830 000

72

Ventetillegg

145 000

-

-17 000

128 000

73

Særtillegg, pensjonstillegg mv.

5 740 000

-

60 000

5 800 000

2680

Etterlatte

70

Grunnpensjon

1 165 800

-

4 200

1 170 000

71

Tilleggspensjon

895 000

-

5 000

900 000

2686

Stønad ved gravferd

70

Gravferdsstønad

180 000

-

5 000

185 000

2711

Spesialisthelsetjeneste mv.

70

Spesialisthjelp

1 872 400

-

-42 400

1 830 000

71

Psykologhjelp

266 000

-

4 000

270 000

72

Tannbehandling

2 451 000

-

-36 000

2 415 000

76

Private laboratorier og røntgeninstitutt

880 600

-

24 400

905 000

2751

Legemidler mv.

70

Legemidler

10 015 500

-

25 500

10 041 000

71

Legeerklæringer

5 000

-

1 000

6 000

72

Medisinsk forbruksmateriell

1 929 500

-

29 750

1 959 250

2752

Refusjon av egenbetaling

70

Egenandelstak 1

4 470 000

-

160 000

4 630 000

71

Egenandelstak 2

169 000

-

3 000

172 000

2755

Helsetjenester i kommunene mv.

62

Fastlønnsordning fysioterapeuter

340 000

-

-1 000

339 000

70

Allmennlegehjelp

4 607 000

-

-32 000

4 575 000

71

Fysioterapi

1 880 000

-

40 000

1 920 000

72

Jordmorhjelp

55 000

-

3 000

58 000

73

Kiropraktorbehandling

145 000

-

1 000

146 000

75

Logopedisk og ortoptisk behandling

118 000

-

14 000

132 000

2756

Andre helsetjenester

70

Helsetjenester i annet EØS-land

13 000

-

10 000

23 000

71

Helsetjenester i utlandet mv.

395 000

-

30 000

425 000

72

Helsetjenester til utenlandsboende mv.

215 000

-

10 000

225 000

2790

Andre helsetiltak

70

Bidrag

180 000

-

15 000

195 000

Sum endringer Folketrygden

43 000

58 850

Sum endringer utgifter

350 600

433 497

Herav 90 – 99 poster

138 000

-1 393 703

Vedlegg 2
Endringer etter saldert budsjett, inntekter

1 000 kroner

Kap.

Post

Formål

Saldert budsjett

Endringer foreslått i perioden

Endringer foreslått i denne proposisjonen

Status etter endringen

3024

Regjeringsadvokaten

1

Erstatning for utgifter i rettssaker

14 800

-

3 200

18 000

3041

Stortinget

1

Salgsinntekter

6 500

-

700

7 200

3

Leieinntekter

900

-

-700

200

3225

Tiltak i grunnopplæringen

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

292 298

-

25 197

317 495

3334

Film- og medieformål

70

Gebyr

10 000

-

-7 500

2 500

3400

Justis- og beredskapsdepartementet

4

Anslag økte asylankomster – avsetning til senere fordeling, ODA-godkjente utgifter

1 000 000

-

-1 000 000

0

3410

Domstolene

2

Saks- og gebyrinntekter jordskiftedomstolene

20 440

-

-2 500

17 940

3440

Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten

2

Refusjoner mv.

438 800

-

-12 500

426 300

6

Gebyr – utlendingssaker

198 182

-

6 607

204 789

3456

Direktoratet for nødkommunikasjon

1

Brukerbetaling

311 701

-

-7 000

304 701

2

Variable refusjoner

11 562

-

36 500

48 062

3490

Utlendingsdirektoratet

1

Retur av asylsøkere med avslag og tilbakevending for flyktninger, ODA-godkjente utgifter

130 913

-

-2 600

128 313

3

Reiseutgifter for flyktninger til og fra utlandet, ODA-godkjente utgifter

20 218

-

2 454

22 672

4

Asylmottak, ODA-godkjente utgifter

3 962 304

-

715 476

4 677 780

3496

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

-

266 475

18 700

285 175

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

-

85 108

-13 813

71 295

3497

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

-

333 878

63 269

397 147

3540

Direktoratet for forvaltning og IKT

86

Tvangsmulkt

-

-

100

100

3614

Boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

1

Gebyrinntekter, lån

34 000

-

-4 000

30 000

90

Tilbakebetaling av lån

17 000 000

-

1 600 000

18 600 000

3616

Gruppelivsforsikring

1

Premieinntekter

105 000

-

3 000

108 000

3635

Ventelønn mv.

1

Refusjon statlig virksomhet mv.

31 030

-

-3 030

28 000

3640

Arbeidstilsynet

1

Diverse inntekter

1 320

-

-1 320

0

3642

Petroleumstilsynet

3

Gebyr tilsyn

51 540

-

20 000

71 540

3732

Regionale helseforetak

86

Driftskreditter

4 350 000

-

-4 050 000

300 000

3821

Bosetting av flyktninger og tiltak for innvandrere

1

Integreringstilskudd for overføringsflyktninger, ODA-godkjente utgifter

266 475

-266 475

-

0

2

Særskilt tilskudd ved bosetting av enslige, mindreårige flyktninger, ODA-godkjente utgifter

85 108

-85 108

-

0

3822

Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere

1

Norskopplæring i mottak, ODA-godkjente utgifter

333 878

-333 878

-

0

3847

EUs ungdomsprogram

1

Tilskudd fra Europakommisjonen

2 300

-

1 900

4 200

3855

Statlig forvaltning av barnevernet

60

Kommunale egenandeler

1 496 745

-

-123 800

1 372 945

3856

Barnevernets omsorgssenter for enslige, mindreårige asylsøkere

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

1 217 364

-

181 000

1 398 364

3911

Konkurransetilsynet

87

Overtredelsesgebyr

-

-

100

100

3917

Fiskeridirektoratet

13

Inntekter vederlag oppdrettskonsesjoner

540 000

-

206 000

746 000

3961

Selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

71

Garantiprovisjon, Eksportfinans ASA

9 000

-

-5 250

3 750

4162

Statskog SF – forvaltning av statlig eierskap

90

Avdrag på lån

10 000

-

15 000

25 000

4322

Svinesundsforbindelsen AS

90

Avdrag på lån

25 000

-

20 000

45 000

4420

Miljødirektoratet

1

Oppdrag og andre diverse inntekter

1 166

-

3 000

4 166

4481

Salg av klimakvoter

1

Salgsinntekter

1 854 050

-

-427 640

1 426 410

4605

Direktoratet for økonomistyring

1

Økonomitjenester

41 900

-

30 100

72 000

4618

Skatteetaten

1

Refunderte utleggs- og tinglysingsgebyr

69 000

-

-3 000

66 000

3

Andre inntekter

46 310

-

-11 000

35 310

5

Gebyr for utleggsforretninger

44 000

-

3 000

47 000

89

Overtredelsesgebyr

4 400

-

8 600

13 000

4620

Statistisk sentralbyrå

2

Oppdragsinntekter

218 972

-

3 628

222 600

4700

Forsvarsdepartementet

1

Driftsinntekter

2 371

-

21 000

23 371

4710

Forsvarsbygg og nybygg og nyanlegg

47

Salg av eiendom

99 863

-

200 137

300 000

4719

Fellesinntekter til foretak under Forsvarsdepartementet

1

Driftsinntekter

791

-

3 000

3 791

4720

Felles ledelse og kommandoapparat

1

Driftsinntekter

67 066

-

46 161

113 227

4740

Forsvarets logistikkorganisasjon

1

Driftsinntekter

76 263

-

60 112

136 375

4760

Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg

1

Driftsinntekter

29 085

-

-1 485

27 600

45

Store nyanskaffelser

-

-

12 242

12 242

4791

Redningshelikoptertjenesten

1

Driftsinntekter

802 216

-

67 728

869 944

4792

Norske styrker i utlandet

1

Driftsinntekter

10 296

-

4 000

14 296

4840

CO₂-håndtering

80

Renter, TCM DA

25 000

-

-6 000

19 000

86

Avdrag, TCM DA

1 236 000

-

-122 000

1 114 000

5309

Tilfeldige inntekter

29

Ymse

150 000

-

100 000

250 000

5310

Statens lånekasse for utdanning

4

Refusjon av ODA-godkjente utgifter

25 190

-

-3 208

21 982

29

Termingebyr

23 244

-

215

23 459

89

Purregebyrer

188 894

-

-67 589

121 305

90

Redusert lån og rentegjeld

8 914 712

-

607 626

9 522 338

93

Omgjøring av utdanningslån til stipend

5 689 308

-

411 507

6 100 815

5312

Husbanken

1

Gebyrer m.m.

12 797

-

-997

11 800

5325

Innovasjon Norge

56

Tilbakeføring av tapsfondsmidler fra distriktsrettet låneordning

43 000

-

5 100

48 100

91

Tilbakeført kapital, såkornfond

10 000

-

31 600

41 600

5351

Overføring fra Norges Bank

85

Overføring

14 800 000

-

11 788 800

26 588 800

Sum endringer Inntekter under departementene

-

10 449 827

5440

Statens direkte økonomiske engasjement i petroleumsvirksomheten

24

Driftsresultat

92 200 000

-

-30 200 000

62 000 000

30

Avskrivninger

23 700 000

-

-200 000

23 500 000

Sum endringer Inntekter fra statlig petroleumsvirksomhet

-

-30 400 000

5445

Statsbygg

39

Avsetning til investeringsformål

1 029 976

-

90 000

1 119 976

5491

Avskrivning på statens kapital i statens forretningsdrift

30

Avskrivninger

1 181 159

-

-3 141

1 178 018

Sum endringer Avskrivninger, avsetninger til investeringsformål og inntekter av statens forretningsdrift i samband med nybygg, anlegg mv.

-

86 859

5501

Skatter på formue og inntekt

70

Trinnskatt, formuesskatt mv.

46 543 000

-

-7 000

46 536 000

5561

Flypassasjeravgift

70

Flypassasjeravgift

1 045 000

-

-260 000

785 000

5571

Sektoravgifter under Arbeids- og sosialdepartementet

70

Petroleumstilsynet – sektoravgift

96 620

-

-13 000

83 620

Sum endringer Skatter og avgifter

-

-280 000

5603

Renter av statens kapital i statens forretningsdrift

80

Renter av statens faste kapital

76 753

-

-1 595

75 158

5607

Renter av boliglånsordningen i Statens pensjonskasse

80

Renter

1 948 000

-

-264 000

1 684 000

5612

Renter fra Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS

81

Renter av ansvarlig lån

-

26 000

-

26 000

5617

Renter fra Statens lånekasse for utdanning

80

Renter

3 800 306

-

-131 057

3 669 249

5618

Aksjer i Posten Norge AS

85

Utbytte

320 000

-

-320 000

0

5623

Aksjer i Baneservice AS

85

Utbytte

8 300

-

-8 300

0

5624

Renter av Svinesundsforbindelsen AS

80

Renter

28 000

-

14 700

42 700

5625

Renter og utbytte fra Innovasjon Norge

80

Renter på lån fra statskassen

200 000

-

-20 000

180 000

81

Rentemargin, innovasjonslåneordningen

6 000

-

18 400

24 400

85

Utbytte, lavrisikolåneordningen

-

-

189 200

189 200

86

Utbytte fra investeringsfond for Nordvest-Russland og Øst-Europa

500

-

2 600

3 100

5631

Aksjer i AS Vinmonopolet

85

Statens overskuddsandel

25 800

-

32 700

58 500

5651

Aksjer i selskaper under Landbruks- og matdepartementet

85

Utbytte

5 000

-

-5 000

0

5652

Statskog SF – renter og utbytte

80

Renter

4 500

-

-1 200

3 300

85

Utbytte

20 000

-

-9 200

10 800

5656

Aksjer i selskaper under Nærings- og fiskeridepartementets forvaltning

85

Utbytte

13 308 000

-

-962 500

12 345 500

5680

Statnett SF

85

Utbytte

240 000

-

117 000

357 000

Sum endringer Renter og utbytte mv.

26 000

-1 348 252

5701

Diverse inntekter

71

Refusjon ved yrkesskade

943 480

-

-46 480

897 000

73

Refusjon fra bidragspliktige

270 000

-

-20 000

250 000

86

Innkreving feilutbetalinger

718 000

-

102 000

820 000

88

Hjelpemiddelsentraler m.m.

61 000

-

6 000

67 000

5704

Statsgaranti for lønnskrav ved konkurs

70

Dividende

205 000

-

-5 000

200 000

5705

Refusjon av dagpenger

70

Refusjon av dagpenger, statsgaranti ved konkurs

35 000

-

-10 000

25 000

71

Refusjon av dagpenger for grensearbeidere mv. bosatt i Norge

500

-

-300

200

Sum endringer Folketrygden

-

26 220

Sum endringer inntekter

26 000

-21 465 346

Herav 90 – 99 poster

-

2 685 733

Fotnoter

1)

Tabell 2.3, Prop 1 S Tillegg 1 (2015–2016)

2)

SDR (Special Drawing Rights) - IMFs spesielle trekkrettigheter. Verdien er et vektet gjennomsnitt av amerikanske dollar, euro, britiske pund og japanske yen. En SDR var 03.05.16 lik 1,43 USD eller 11,48 NOK.